Oficialusis leidinys L 171 , 27/06/1973 p. 0002 - 0102

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 11 tomas 5 p. 0110

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 11 tomas 4 p. 0019

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 11 tomas 4 p. 0019



Europos ekonominės bendrijos ir norvegijos karalystės Susitarimas EUROPOS EKONOMINĖ BENDRIJA ir NORVEGIJOS KARALYSTĖ, NORĖDAMOS sustiprinti bei išplėsti esamus Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos ekonominius santykius vykstant Bendrijos plėtrai bei atsižvelgiant į sąžiningos konkurencijos sąlygas siekiant užtikrinti darnią jų prekybos raidą ir taip prisidėti prie Europos kūrimo, PASIRYŽUSIOS šiuo tikslu laipsniškai šalinti iš esmės visų savo prekybos rūšių kliūtis, vadovaudamosi Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos nuostatomis dėl laisvosios prekybos zonų steigimo, PAREIKŠDAMOS, kad yra pasirengusios ištirti galimybę ir stiprinti savo santykius atsižvelgdamos į visus svarbius veiksnius, ypač į permainas Bendrijoje, jeigu dėl jų ūkių interesų pasirodys naudinga juos išplėsti į sritis, kurioms šis susitarimas nėra taikomas, NUSPRENDĖ, siekdamos šių tikslų ir turėdamos omenyje, kad jokia šio susitarimo nuostata negali būti aiškinama kaip atleidžianti Susitariančiąsias Šalis nuo įsipareigojimų pagal kitus tarptautinius susitarimus, SUDARYTI ŠĮ SUSITARIMĄ: 1 straipsnis Šio susitarimo tikslas yra: a) plečiant savitarpio prekybą, skatinti darnią Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės ekonominių santykių raidą, ūkinės veiklos pažangą, gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimą bei našumo ir finansinio stabilumo didinimą Bendrijoje ir Norvegijoje; b) užtikrinti Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybos sąžiningas konkurencijos sąlygas; c) šalinant prekybos kliūtis prisidėti prie pasaulio prekybos darnios raidos ir plėtros. 2 straipsnis Šis susitarimas taikomas produktams, kilusiems iš Bendrijos arba Norvegijos: i) įtrauktiems į Briuselio nomenklatūros 25 – 99 skirsnius, išskyrus priede išvardytus produktus; ii) nurodytiems Protokole Nr. 2, reikiamai atsižvelgiant į šiame Protokole numatytas priemones. 3 straipsnis 1. Į Bendrijos ir Norvegijos tarpusavio prekybą neįvedami jokie nauji importo muitai. 2. Importo muitai laipsniškai panaikinami pagal toliau pateikiamą grafiką: a) šio susitarimo įsigaliojimo datą kiekvienas muitas sumažinamas iki 80 % bazinio muito ; b) toliau muitai mažinami dar keturis kartus, kiekvieną kartą sumažinant po 20 %: 1974 m. sausio 1 d., 1975 m. sausio 1 d., 1976 m. sausio 1 d., 1977 m. liepos 1 d. 4 straipsnis 1. Laipsniško importo muitų panaikinimo nuostatos taikomos ir fiskalinio pobūdžio muitams. Susitariančiosios Šalys gali pakeisti fiskalinio pobūdžio muitus arba muito fiskalinę dalį vidaus mokesčiu. 2. Danija, Airija ir Jungtinė Karalystė gali palikti fiskalinio pobūdžio muitus arba fiskalines muitų dalis iki 1976 m. sausio 1 d., jeigu bus įgyvendintas Akto dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų 38 straipsnis. 3. Norvegija, laikydamasi 18 straipsnio sąlygų, gali laikinai palikti fiskalinio pobūdžio muitus arba fiskalines muitų dalis, tačiau ne ilgiau kaip iki 1975 m. gruodžio 31 d. 5 straipsnis 1. Bazinis muitas, kuris bus nuosekliai mažinamas pagal 3 straipsnio ir Protokolo Nr. 1 nuostatas, yra muitas, kuris kiekvienam produktui buvo taikomas 1972 m. sausio 1 d. 2. Jei po 1972 m. sausio 1 d. pagal susitarimus dėl tarifų, sudarytus remiantis 1964 – 1967 m. Ženevoje vykusia Prekybos konferencija, pradedama taikyti sumažintus tarifus, tokie sumažinti muitai pakeičiamai 1 dalyje nurodytais baziniais muitais. 3. Sumažinti muitai, apskaičiuojami pagal 3 straipsnio ir Protokolų Nr. 1 bei Nr. 2 nuostatas, taikomi suapvalinant iki pirmosios dešimtainės trupmenos skilties. Bendrijai taikant Akto dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų 39 straipsnio 5 dalį dėl konkrečių muitų arba konkrečios mišrių muitų Airijos muitų tarifų sistemoje dalies taikomas 3 straipsnis ir Protokolai Nr. 1 ir Nr. 2 suapvalinant iki ketvirtosios dešimtainės trupmenos skilties. 6 straipsnis 1. Bendrijos ir Norvegijos tarpusavio prekyboje neįvedami jokie importo muitams lygiaverčiai privalomieji mokėjimai. 2. 1972 m. sausio 1 d. ar vėliau Bendrijos ir Norvegijos tarpusavio prekyboje įvesti importo muitams lygiaverčiai privalomieji mokėjimai panaikinami šiam susitarimui įsigaliojus. Importo muitams lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai, kurie 1972 m. gruodžio 31 d. yra didesni už tuos, kurie buvo faktiškai taikomi 1972 m. sausio 1 d., įsigaliojus šiam susitarimui sumažinami iki pastarojo dydžio 3. Importo muitams lygiaverčiai privalomieji mokėjimai laipsniškai panaikinami vadovaujantis šiuo tvarkaraščiu: a) ne vėliau kaip iki 1974 m. sausio 1 d. kiekvienas privalomas mokėjimas sumažinamas iki 60 % tarifo, taikyto 1972 m. sausio 1 d.; b) toliau mokėjimai mažinami tris kartus, kiekvieną kartą sumažinant po 20 %: 1975 m. sausio 1 d., 1976 m. sausio 1 d., 1977 m. liepos 1 d. 7 straipsnis 1. Bendrijos ir Norvegijos tarpusavio prekyboje neįvedami jokie eksporto muitai arba eksporto muitams lygiaverčiai privalomieji mokėjimai. Eksporto muitai ir jiems lygiaverčiai privalomieji mokėjimai panaikinami ne vėliau kaip iki 1974 m. sausio 1 d. 8 straipsnis Protokole Nr. 1 nustatoma tam tikriems produktams taikytina tarifų sistema ir susitarimai. 9 straipsnis Protokole Nr. 2 nustatoma tam tikroms prekėms, gautoms perdirbant žemės ūkio produktus, taikytina tarifų sistema ir susitarimai. 10 straipsnis 1. Jeigu Susitariančiajai Šaliai įgyvendinant savo žemės ūkio politiką arba pakeitus esamas taisykles nustatomos specialiosios taisyklės, ta Susitariančioji Šalis gali pakoreguoti šio susitarimo nuostatas dėl tų produktų, kuriems taikomos tos taisyklės arba pakeitimai. 2. Tokiais atvejais viena Susitariančioji Šalis atsižvelgia į kitos Susitariančiosios Šalies interesus. Šiam tikslui Susitariančiosios Šalys gali konsultuotis 29 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete. 11 straipsnis Protokole Nr. 3 nustatomos kilmės taisyklės. 12 straipsnis Susitariančioji Šalis, ketinanti sumažinti savo muitų arba lygiaverčių privalomųjų mokėjimų, taikomų didžiausio palankumo statusą turinčioms trečiosioms šalims, lygį arba ketinanti sustabdyti jų taikymą, apie tai, jeigu įmanoma, praneša Jungtiniam komitetui ne vėliau kaip prieš trisdešimt dienų iki tokio sumažinimo arba sustabdymo įsigaliojimo. Tokia Šalis atsižvelgia į visus kitos Susitariančiosios Šalies nusiskundimus dėl iškraipymų, galinčių atsirasti dėl tokio sumažinimo arba sustabdymo. 13 straipsnis 1. Į Bendrijos ir Norvegijos tarpusavio prekybą neįvedama jokių naujų importo kiekio apribojimų ar joms lygiaverčio poveikio priemonių. 2. Kiekybiniai importo apribojimai panaikinami šio susitarimo įsigaliojimo dieną, o visos kiekybiniams importo apribojimams lygiaverčio poveikio priemonės panaikinamos ne vėliau kaip iki 1975 m. sausio 1 d. 14 straipsnis 1. Priėmus bendrą naftos produktų kilmės apibrėžimą ir bendrą šių produktų komercijos strategiją arba priėmus bendrą energetikos strategiją, Bendrija pasilieka teisę keisti į Briuselio nomenklatūros pozicijas Nr. 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 ir 27.14 įrašytiems naftos produktams (parafinas, mikrokristalinis vaškas arba bituminis skalūnas ir kiti mineraliniai vaškai) taikomas nuostatas. Tokiu atveju Bendrija deramai atsižvelgia į Norvegijos interesus; šiuo tikslu ji informuoja Jungtinį komitetą, kuris posėdžiauja pagal 31 straipsnyje nustatytas sąlygas. 2. Norvegija pasilieka teisę imtis tokio paties pobūdžio veiksmų, jei susidurtų su panašiomis situacijomis. 3. Pagal 1 ir 2 dalis, šis Susitarimas nepažeidžia naftos produktų importui taikomų netarifinių taisyklių. 15 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys pareiškia esančios pasirengusios, kiek leidžia jų žemės ūkio strategija, skatinti darnią žemės ūkio produktų, kuriems šis Susitarimas netaikomas, prekybos raidą. 2. Susitariančiosios Šalys nediskriminuodamos taiko savo žemės ūkyje galiojančias veterinarijos, sveikatos ir augalų sveikatos taisykles ir nediegia jokių naujų pernelyg apsunkinančių prekybą priemonių. 3. Susitariančiosios Šalys pagal 31 straipsnyje nustatytas sąlygas tiria visus galinčius pasitaikyti jų prekybos žemės ūkio produktais sunkumus ir stengiasi rasti tinkamus sprendimus. 16 straipsnis Nuo 1977 m. liepos 1 d. į Bendriją įvežamiems Norvegijos kilmės produktams taikomas režimas negali būti palankesnis už tą, kurį taiko Bendrijos valstybės narės tarpusavyje. 17 straipsnis Šis Susitarimas netrukdo palaikyti arba įkurti muitų sąjungų, laisvosios prekybos zonų arba pasienio prekybos susitarimų, jeigu jie nekeičia susitarime numatytų prekybos nuostatų, ypač nuostatų dėl kilmės taisyklių. 18 straipsnis Susitariančiosios Šalys susilaiko nuo bet kokių vidaus fiskalinio pobūdžio priemonių ar veiklos, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuotų vienos Susitariančiosios Šalies produktus ir panašius kitos Susitariančiosios Šalies teritorijos kilmės produktus. Vidaus mokesčių už produktus, eksportuojamus į vienos iš Susitariančiųjų Šalių teritoriją, grąžinama suma negali viršyti jiems taikomų tiesioginių ar netiesioginių mokesčių dydžio. 19 straipsnis Mokėjimams, susijusiems su prekyba prekėmis ir tokių mokėjimų pervedimais Bendrijos valstybei narei, kurioje reziduoja kreditorius, arba Norvegijai, netaikomi jokie apribojimai. Susitariančiosios Šalys susilaiko nuo bet kokių valiutų kursų arba administracinių apribojimų teikiant, grąžinant ar priimant trumpalaikius ir vidutinės trukmės kreditus dėl komercinių sandorių, kuriuose dalyvauja rezidentas. 20 straipsnis Šis susitarimas netrukdo taikyti prekių importo, eksporto arba tranzito draudimų arba apribojimų, pagrįstų viešosios moralės, teisėtvarkos arba visuomenės saugumu, žmonių, gyvūnų arba augalų gyvybės ir sveikatos apsauga, meninę, istorinę arba archeologinę vertę turinčio nacionalinio turto apsauga, pramoninio ir komercinio turto apsauga arba su auksu ar sidabru susijusiomis taisyklėmis. Tačiau tokie draudimai arba apribojimai neturėtų tapti savavališkos diskriminacijos arba Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai taikomo užslėpto apribojimo priemone. 21 straipsnis Jokios šio susitarimo nuostatos netrukdo kuriai nors Susitariančiajai Šaliai imtis bet kokių priemonių: a) kurias ji laiko esant reikalingas siekiant nepaviešinti informacijos, kurios atskleidimas prieštarautų esminiams jos saugumo interesams; b) kurios yra susijusios su prekyba ginklais, amunicija ar karinėmis medžiagomis, arba gynybos tikslams būtinais tyrimais, taikomąja veikla ar gamyba, jeigu tokios priemonės nepablogina produktų, kurie nėra skirti specialiai karinėms reikmėms, konkurencijos sąlygų; c) kurias ji laiko turint esminės reikšmės jos saugumui karo arba rimto tarptautinio įtempimo metu. 22 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys susilaiko nuo bet kokių priemonių, kurios galėtų kelti grėsmę šio susitarimo tikslų įgyvendinimui. 2. Jos imasi visų bendrųjų ir konkrečių priemonių, kurių reikia jų įsipareigojimams pagal šį susitarimą įvykdyti. Jeigu kuri nors Susitariančioji Šalis mano, kad kita Susitariančioji Šalis neįvykdė kurio nors įsipareigojimo pagal šį susitarimą, ji gali imtis atitinkamų priemonių 27 straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir tvarka. 23 straipsnis 1. Toliau išvardyti dalykai yra nesuderinami su tinkamu šio susitarimo veikimu tiek, kiek tai gali turėti įtakos Bendrijos ir Norvegijos tarpusavio prekybai: i) visi įmonių susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir suderinti įmonių veiksmai, kuriais siekiama arba kurie gali trukdyti, apriboti arba iškreipti prekių gamybos arba prekybos konkurenciją; ii) vienos arba daugiau įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi visose Susitariančiųjų Šalių teritorijose arba žymioje jų dalyje; iii) bet kokia valstybės parama, iškreipianti arba galinti iškreipti konkurenciją teikiant pirmenybę tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai. 2. Jeigu kuri nors Susitariančioji Šalis mano, kad tam tikri veiksmai yra nesuderinami su šiuo straipsniu, ji gali imtis atitinkamų priemonių 27 straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir tvarka. 24 straipsnis Jeigu padidėjęs tam tikro produkto importas daro arba gali daryti rimtą žalą kuriai nors gamybinei veiklai, atliekamai vienos iš Susitariančiųjų Šalių teritorijoje, ir toks importas padidėja dėl: i) dalinio arba visiško tokiam produktui taikomų muitų arba lygiaverčių privalomųjų mokėjimų apribojimo importuojančioje Susitariančioje Šalyje pagal šio susitarimo nuostatas; ir ii) dėl to, kad muitai arba lygiaverčiai privalomieji mokėjimai, kurias eksportuojanti Susitariančioji Šalis taiko tokio produkto gamybai naudojamų žaliavų ir tarpinių produktų importui, yra žymiai mažesnės už importuojančios Susitariančiosios Šalies taikomus muitus arba lygiaverčius privalomuosius mokėjimus; ta Susitariančioji Šalis gali imtis atitinkamų priemonių 27 straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir tvarka. 25 straipsnis Jeigu viena Susitariančioji Šalis nustato, kad prekiaujant su kita Susitariančiąja Šalimi vyksta dempingas, ji gali prieš tokius veiksmus imtis atitinkamų priemonių pagal Susitarimą dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo vadovaudamasi 27 straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir tvarka. 26 straipsnis Jeigu kuriame nors ūkio sektoriuje atsiranda rimtų sutrikimų arba kyla sunkumų, galinčių labai pabloginti regiono ekonominę padėtį, suinteresuota Susitariančioji Šalis gali imtis atitinkamų priemonių 27 straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir tvarka. 27 straipsnis 1. Jeigu produktų importui, galinčiam sukelti 24 ir 26 straipsniuose minimus sunkumus, Susitariančioji Šalis taiko administracinę procedūrą siekdama greitai informuoti apie prekybos srautų permainų kryptis, ji praneša apie tai kitai Susitariančiajai Šaliai. 2. 22 – 26 straipsniuose nurodytais atvejais, prieš imantis šiuose straipsniuose numatytų priemonių, arba atvejais, kuriais taikomas 3 dalies d punktas, atitinkama Susitariančioji Šalis kuo greičiau pateikia Jungtiniam komitetui visą svarbią informaciją, kuri reikalinga siekiant išsamiai ištirti padėtį, kad būtų rastas Susitariančiosioms Šalims priimtinas sprendimas. Parenkant priemones, pirmenybė privalo būti teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai trukdo šio susitarimo veikimui. Apie apsaugos priemones nedelsiant pranešama Jungtiniam Komitetui. Dėl jų Komitete nuolat konsultuojamasi, ypač siekiant jas panaikinti, kai tik leis sąlygos. 3. Įgyvendinant 2 dalį, taikomos tokios nuostatos: a) 23 straipsnio atveju bet kuri Susitariančioji Šalis, mananti, kad tam tikri veiksmai yra nesuderinami su tinkamu šio susitarimo veikimu, gali pateikti šią problemą Jungtiniam Komitetui, kaip apibrėžta 23 straipsnio 1 dalyje. Susitariančiosios Šalys pateikia Jungtiniam komitetui visą svarbią informaciją ir teikia jam pagalbą, reikalingą problemai ištirti arba, jeigu reikia, pašalinti nepriimtinus veiksmus. Jeigu atitinkama Susitariančioji Šalis per Jungtinio komiteto nustatytą laiką nenutraukia nepriimtinų veiksmų, arba jeigu Jungtiniame komitete nesusitariama per tris mėnesius nuo problemos pateikimo, suinteresuota Susitariančioji Šalis gali imtis bet kokių apsaugos priemonių, kurias ji mano esant reikalingas kovojant su dideliais sunkumais, kilusiais dėl minimų veiksmų; visų pirma jį gali atšaukti tarifų nuolaidas; b) 24 straipsnio atveju sunkumai, kilę dėl šiame straipsnyje apibūdintos situacijos, pateikiami tirti Jungtiniam komitetui, kuris gali priimti bet kokį sprendimą, tam, kad tokie sunkumai baigtųsi. Jeigu Jungtinis komitetas arba eksportuojanti Susitariančioji Šalis nepriima sunkumus pašalinančio sprendimo per trisdešimt dienų nuo problemos pateikimo, importuojanti Susitariančioji Šalis įgyja teisę apmokestinti importuojamą produktą kompensaciniu mokėjimu. Kompensacinis mokėjimas skaičiuojamas pagal panaudotoms žaliavoms ir tarpiniams produktams taikomų tarifų skirtumų įtaką atitinkamų prekių vertei; c) Jeigu taikomas 25 straipsnis, prieš Susitariančiajai Šaliai imantis atitinkamų priemonių konsultuojamasi Jungtiniame komitete. d) Jeigu ypatingos aplinkybės, reikalaujančios veikti nedelsiant, neleidžia prieš tai atlikti tyrimo, suinteresuota Susitariančioji Šalis, esant 25, 25 ir 26 straipsniuose nurodytoms situacijoms, ir tuo atveju, kai parama eksportui tiesiogiai ir iš karto veikia prekybą, gali nedelsdama imtis padėčiai pataisyti būtinų prevencinių priemonių. 28 straipsnis Jeigu viena arba daugiau Bendrijos valstybių narių arba Norvegija turi sunkumų arba esama didelės grėsmės, kad joms gali kilti sunkumų, susijusių su jų mokėjimų balansais, suinteresuota Susitariančioji Šalis gali imtis reikiamų apsaugos priemonių. Tokiu atveju ji nedelsdama apie tai praneša kitai Susitariančiajai Šaliai. 29 straipsnis 1. Įsteigiamas Jungtinis komitetas, atsakingas už šio susitarimo administravimą ir užtikrinantis tinkamą jo įgyvendinimą. Šiam tikslui jis susitarime numatytais atvejais teikia rekomendacijas ir priima sprendimus. Tokius nutarimus Susitariančiosios Šalys įgyvendina pagal savo taisykles. 2. Siekdamos tinkamai vykdyti šį susitarimą, Susitariančiosios Šalys keičiasi informacija ir, kuriai nors Šaliai pareikalavus, konsultuojasi Jungtiniame komitete. 3. Jungtinis komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 30 straipsnis 1. Jungtinis komitetas sudaromas iš Bendrijos ir Norvegijos atstovų. 2. Jungtinis komitetas veikia bendru sutarimu. 31 straipsnis 1. Abi Susitariančiosios Šalis pirmininkauja Jungtiniam komitetui paeiliui, laikydamosi jo darbo tvarkos taisyklėse nustatytų susitarimų. 2. Pirmininkas šaukia Jungtinio komiteto posėdžius ne rečiau kaip kartą per metus bendram Susitarimo veikimui apžvelgti. Be to, Jungtinis komitetas susirenka visuomet, kai to reikalauja tam tikros aplinkybės, pareikalavus kuriai nors Susitariančiajai Šaliai, vadovaujantis sąlygomis, kurios bus nustatytos Komiteto darbo tvarkos taisyklėse. 3. Jungtinis komitetas gali sudaryti bet kokią darbo grupę, kuri galėtų padėti jam atlikti savo pareigas. 32 straipsnis 1. Jeigu viena Susitariančioji Šalis mano, kad abiejų Susitariančiųjų Šalių interesams būtų naudinga išplėtoti šiuo susitarimu nustatytus santykius aprėpiant į jį neįtrauktas sritis, ji pareiškia kitai Susitariančiajai Šaliai pagrįstą pageidavimą. Susitariančiosios Šalys gali pavesti Jungtiniam komitetui ištirti tokį pageidavimą ir, jeigu reikia, pateikti joms rekomendacijas, ypač turint omenyje derybų pradžią. Tokios rekomendacijos tam tikrais atvejais galėtų būti skirtos suderintam sutarimui pasiekti, jeigu nesumažinamas dviejų Susitariančiųjų Šalių savarankiškumas priimant sprendimus. 2. Po 1 dalyje apibūdintų derybų priimti susitarimai Susitariančiųjų Šalių ratifikuojami arba patvirtinami savo nustatyta tvarka. 33 straipsnis Šio susitarimo priedas ir protokolai yra jo neatskiriama dalis. 34 straipsnis Bet kuri Susitariančioji Šalis gali denonsuoti šį susitarimą apie tai pranešusi kitai Susitariančiajai Šaliai. Susitarimas nustoja galiojęs praėjus dvylikai mėnesių nuo tokio pranešimo datos. 35 straipsnis Šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartis, šioje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, ir Norvegijos Karalystės teritorijoje. 36 straipsnis Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais danų, olandų, anglų, prancūzų, vokiečių, italų ir norvegų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Susitariančiosios Šalys šį susitarimą patvirtina savo įprasta tvarka. Jis įsigalioja 1973 m. liepos 1 d., jeigu Susitariančiosios Šalys prieš šią datą viena kitai praneša, kad šiam tikslui reikalingos procedūros yra atliktos. Vėliau susitarimas įsigalioja antro mėnesio po tokio pranešimo pirmąją dieną. Galutinis tokio pranešimo terminas baigiasi 1973 m. lapkričio 30 d. Udfærdiget i Bruxelles, denfjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerdsGeschehen zu Brüssel amvierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzigDone at Brussels on thisfourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-three.Fait à Bruxelles, lequatorze mai mil neuf cent soixante-treize.Fatto a Bruxelles, addìquattordici maggio millenovecentosettantatré.Gedaan te Brussel, deveertiende mei negentienhonderddrieënzeventig.Utferdiget i Brussel,fjortende mai nitten hundre og syttitre. +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PRIEDAS Susitarimo 2 straipsnyje minimų produktų sąrašas Pozicijos Briuselio nomenklatūroje numeris | Aprašas | 35.02 | Albuminai, albuminatai ir kiti albuminų dariniai: A.Albuminai:II.Kiti:a)kiaušinio albuminas (ovalbuminas) ir pieno albuminas (laktalbuminas):1.Džiovintas (pavyzdžiui, lakštais, lukštais, dribsniais, milteliais)2.Kitas | 45.01 | Natūrali kamštiena, neapdorota, susmulkinta, granuliuota arba malta; kamštienos atliekos | 54.01 | Linai, žali arba apdoroti, bet neverpti: linų pakulos ir atliekos (įskaitant susipynusius arba išpešiotus draiskalus) | 57.01 | Tikrosios kanapės (Cannabis sativa), žalios arba apdorotos, bet neverptos; tikrųjų kanapių pakulos ir atliekos (įskaitant susipynusius arba išpešiotus draiskalus arba virves) | -------------------------------------------------- Protokolas Nr. 1 dėl tam tikriems produktams taikomo režimo A SKIRSNIS REŽIMAS, TAIKOMAS TAM TIKRŲ NORVEGIJOS KILMĖS PRODUKTŲ IMPORTUI Į BENDRIJĄ 1 straipsnis 1. Į Bendrojo muitų tarifo 48 arba 49 skirsnius įtrauktų produktų, išskyrus poziciją Nr. 48.09 (statybinės plokštės iš medienos masės arba augalinio pluošto, surištos arba nesurištos natūraliomis ar dirbtinėmis dervomis arba panašiomis rišamosiomis medžiagomis) importo į pirminės sudėties Bendriją muitai laipsniškai naikinami pagal tokį tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Produktai, įtraukti į pozicijas arba subpozicijas Nr. 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 arba 48.15 B Taikoma muitų norma (procentais) | Kiti produktai Taikomo bazinių muitų procentinis dydis | Susitarimo įsigaliojimo dieną | 11,5 | 95 | 1974 m. sausio 1 d. | 11 | 90 | 1975 m. sausio 1 d. | 10,5 | 85 | 1976 m. sausio 1 d. | 10 | 80 | 1977 m. liepos 1 d. | 8 | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1981 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1982 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1983 m. sausio 1 d. | 2 | 20 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 0 | 2. 1 dalyje apibūdintų produktų importo į Airiją muitai laipsniškai naikinami pagal tokį tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Taikomų bazinių muitų procentinis dydis | Susitarimo įsigaliojimo dieną | 85 | 1974 m. sausio 1 d. | 70 | 1975 m. sausio 1 d. | 55 | 1976 m. sausio 1 d. | 40 | 1977 m. liepos 1 d. | 20 | 1979 m. sausio 1 d. | 15 | 1980 m. sausio 1 d. | 15 | 1981 m. sausio 1 d. | 10 | 1982 m. sausio 1 d. | 10 | 1983 m. sausio 1 d. | 5 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 3. Nepaisant šio Susitarimo 3 straipsnio nuostatų, Danija ir Jungtinė Karalystė taiko tokius 1 dalyje apibūdintų Norvegijos kilmės produktų importo muitus: Tvarkaraštis | Produktai, įtraukti į pozicijas arba subpozicijas Nr. 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 arba 48.15 B Taikomos muitų normos (procentais) | Kiti produktai Taikomo bendrojo muitų tarifo muito procentinis dydis | Susitarimo įsigaliojimo dieną | 0 | 0 | 1974 m. sausio 1 d. | 3 | 25 | 1975 m. sausio 1 d. | 4,5 | 37,5 | 1976 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1977 m. liepos 1 d. | 8 | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1981 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1982 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1983 m. sausio 1 d. | 2 | 20 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 0 | 4. Nuo 1974 m. sausio 1 d. iki 1983 m. gruodžio 31 d. Danija ir Jungtinė Karalystė turi teisę kiekvienais metais atidaryti nulinio muito tarifines kvotas Norvegijos kilmės produktams, kurių kiekiai, nurodyti A priede 1974 metams, yra lygūs vidutiniam 1968–1971 metų importo kiekiui, buvo bendrai didinami keturis kartus po 5 %; po 1975 m. sausio 1 d. šios nulinio muito tarifinės kvotos kiekvienais metais padidinamos po 5 %. 5. Nuo šio susitarimo įsigaliojimo datos iki 1982 m. gruodžio 31 d. Airija turi teisę kiekvienais metais atidaryti Norvegijos kilmės produktų, įtrauktų į pozicijas nuo Nr. 48.01 iki 48.07, nulinio muito tarifines kvotas iki 1980 m. gruodžio 31 d., o vėliau – 2 % muito tarifines kvotas, kurių pagrindiniai kiekiai lygūs vidutiniam 1968–1971 metų importo kiekiui, kuris nuo 1974 iki 1976 metų kasmet buvo padidinamas po 5 %. Pagrindiniai šių tarifinių kvotų kiekiai nurodyti B priede. 1973 metais šie kiekiai proporcingai mažinami pagal šio susitarimo įsigaliojimo datą. 6. Frazė "Pirminės sudėties Bendrija" reiškia Belgijos Karalystę, Vokietijos Federacinę Respubliką, Prancūzijos Respubliką, Italijos Respubliką, Liuksemburgo Didžiąją Hercogystę ir Nyderlandų Karalystę. 2 straipsnis 1. 2 dalyje nurodytų produktų importo į pirminės sudėties Bendriją muitai laipsniškai mažinami iki toliau nurodytų lygių pagal toliau pateikiamą tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Taikomų bazinių muitų procentinis dydis | | | Susitarimo įsigaliojimo dieną | 95 | | 1974 m. sausio 1 d. | 90 | | 1975 m. sausio 1 d. | 85 | | 1976 m. sausio 1 d. | 75 | | 1977 m. sausio 1 d. | 60 | | 1978 m. sausio 1 d. | 40 | ne daugiau kaip 3 % ad valorem (išskyrus subpoziciją Nr. 79.01 A) | 1979 m. sausio 1 d. | 30 | subpozicijai Nr. 28.56 A | 20 | kitiems produktams | 1980 m. sausio 1 d. | 0 | | Pirminės sudėties Bendrijoje, nepaisant šio susitarimo 5 straipsnio 3 dalies nuostatų, tarifų subpozijai Nr. 79.01 A priskirtų produktų, nurodytų 2 dalyje pateikiamoje lentelėje, tarifai sumažinami apvalinant iki antro skaitmens po kablelio. 2. 1 dalyje minimi produktai yra šie: BMT pozicijos Nr. | Aprašas | 28.56 | Karbidai (pavyzdžiui, silicio karbidas, boro karbidas, metalų karbidai): A.Silicio | 56.01 | Dirbtinis pluoštas (neištisinis), nekarštas, nešukuotas ir kitaip neparuoštas verpimui: B.Atnaujintas tekstilės pluoštas | 56.02 | Ištisiniai siūlai dirbtinio pluošto gamybai (neištisiniam) B.Atnaujinto tekstilės pluošto | ex 73.02 | Geležies lydiniai, išskyrus feronikelį ir produktus, kurių atžvilgiu taikoma EAPB sutartis | 77.01 | Neapdirbtas magnis: magnio atliekos (išskyrus vienodo dydžio drožles) ir laužas: A.Neapdirbtas | 79.01 | Neapdirbtas cinkas; cinko atliekos ir laužas: A.Neapdirbtas | 3 straipsnis Bendrojo muitų tarifo subpozijai Nr. 76.01 A ir pozicijoms Nr. 76.02 bei 76.03 priskirtų produktų importo į pirminės sudėties Bendriją ir Airiją muitai laipsniškai mažinami iki toliau pateikiamame tvarkaraštyje nurodytų lygių: Tvarkaraštis | ad valoremTaikytinos muitų normos procentinis dydis | Pozicijos Nr. 76.02 ir 76.03 | Subpozicija Nr. 76.01 A | Susitarimo įsigaliojimo dieną | 11,4 | 6,6 | 1974 m. sausio 1 d. | 10,8 | 6,3 | 1975 m. sausio 1 d. | 10,2 | 5,9 | 1976 m. sausio 1 d. | 9 | 5,6 | 1977 m. sausio 1 d. | 7,2 | 4,2 | 1978 m. sausio 1 d. | 3 | 3 | 1979 m. sausio 1 d. | 2,7 | 2,7 | 1980 m. sausio 1 d. | 0 | 0 | 4 straipsnis Importui, kuriam taikomi 1, 2 ir 3 straipsniuose nurodyti tarifai, nustatomi preliminarūs limitai, kuriuos viršijus gali būti vėl pradėti taikyti trečiosioms šalims taikomi muitai, vadovaujantis tokiomis nuostatomis: a) atsižvelgiant į Bendrijos teisę sustabdyti tam tikrų produktų limitų taikymą, pagrindiniai kiekiai, pagal kuriuos nustatomos 1973 metų ribos, nurodomi C priede. 1973 metų limitai skaičiuojami mažinant pagrindinius kiekius pro rata pagal šio susitarimo įsigaliojimo datą. Nuo 1974 metų limitų dydis atitinka 1973 metų pagrindinius kiekius, kurie kiekvienais metais buvo didinami jungtiniu 5 % koeficientu, išskyrus subpozijai Nr. 76.01 A priskirtus produktus, o didėjimo normos tolesniais metais yra tokios: 1974 | 3 % | 1975 | 3 % | 1976 | 3 % | 1977 | 5 % | 1978 | 5 % | 1979 | 10 % | 1980 | 10 % | 1981 | 10 % | Bendrija pasilieka sau teisę nustatyti produktų, kuriems taikomas šis protokolas, tačiau kurie nėra įtraukti į priedą, limitus, lygius vidutiniam paskutiniųjų ketverių metų, kurių statistika yra sudaryta, importo į Bendriją kiekiui, padidinant juos 5 %; kiekvienais tolesniais metais šie limitai padidinami po 5 %; b) jeigu produkto, kuriam taikomas limitas, importas dvejus metus iš eilės nesiekia 90 % nustatyto lygio, Bendrija sustabdo tokio limito taikymą; c) kilus trumpalaikių ekonominių sunkumų, Bendrija pasilieka sau teisę pasikonsultavusi Jungtiniame komitete palikti vieneriems metams ankstesniųjų metų limitus; d) kasmet gruodžio 1 dieną Bendrija paskelbia Jungtiniam komitetui kitų metų produktų, kuriems taikomi limitai, ir limitų dydžių sąrašą; e) importas pagal tarifų kvotas, atidarytas remiantis 1 straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatomis, taip pat yra subalansuojamas atsižvelgiant į tų pačių produktų limitus; f) nepaisant susitarimo 3 straipsnio ir šio Protokolo 1, 2 ir 3 straipsnių nuostatų, pasiekus produkto, kuriam taikomas šis protokolas, importo limitą, tokio produkto importui iki kalendorinių metų pabaigos gali būti vėl taikomi importo muitai pagal Bendrąjį muitų tarifą. Tokiu atveju prieš 1977 m. liepos 1 d.: - Danija ir Jungtinė Karalystė vėl taiko tokius muitus: Metai | Pagal bendrąjį muitų tarifą taikomų muitų procentinis dydis | 1974 | 40 | 1975 | 60 | 1976 | 80 | - Airija tai taiko trečiosioms šalims taikomus muitus. Šio Protokolo 1, 2 ir 3 straipsniuose nurodyti muitai iš naujo įvedami kitų metų sausio 1 dieną; g) po 1977 m. liepos 1 d. Susitariančiosios Šalys Jungtiniame komitete nagrinėja galimybę peržiūrėti procentinį dydį, kuriuo didinami limitai, atsižvelgdamos į vartojimo bei importo tendencijas Bendrijoje ir patirtį, įgytą taikant šį straipsnį; h) limitai panaikinami šio protokolo 1, 2 ir 3 straipsniuose nustatytų tarifų netaikymo laikotarpių pabaigoje, išskyrus subpoziciją Nr. 76.01 A, kurios limitai panaikinami 1981 m. gruodžio 31 d. B SKIRSNIS REŽIMAS, TAIKOMAS TAM TIKRŲ BENDRIJOS KILMĖS PRODUKTŲ IMPORTUI Į NORVEGIJĄ 5 straipsnis 1. D priede išvardytų produktų importo iš pirminės sudėties Bendrijos ir Airijos į Norvegiją muitai laipsniškai mažinami iki toliau pateikiamame tvarkaraštyje nurodytų lygių: Tvarkaraštis | Taikomų bazinių muitų procentinis dydis | Susitarimo įsigaliojimo dieną | 95 | 1974 m. sausio 1 d. | 90 | 1975 m. sausio 1 d. | 85 | 1976 m. sausio 1 d. | 80 | 1977 m. liepos 1 d. | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 50 | 1981 m. sausio 1 d. | 35 | 1982 m. sausio 1 d. | 35 | 1983 m. sausio 1 d. | 20 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 2. E priede išvardytų produktų importo iš pirminės sudėties Bendrijos ir Airijos į Norvegiją muitai laipsniškai mažinami iki toliau pateikiamame tvarkaraštyje nurodytų lygių: Tvarkaraštis | Taikomų bazinių muitų procentinis dydis | Susitarimo įsigaliojimo dieną | 95 | 1974 m. sausio 1 d. | 90 | 1975 m. sausio 1 d. | 85 | 1976 m. sausio 1 d. | 75 | 1977 m. sausio 1 d. | 60 | 1978 m. sausio 1 d. | 40 | 1979 m. sausio 1 d. | 20 | 1980 m. sausio 1 d. | 0 | 6 straipsnis Norvegija pasilieka sau teisę vėlesniu laikotarpiu, po konsultacijų Jungtiniame komitete, jeigu tikrai būtina, produktams, kuriems taikomas šio protokolo B skirsnis, įvesti šio protokolo A skirsnyje apibūdintus preliminarius limitus; tada tokių produktų atžvilgiu būtų taikomi A skirsnyje minėti metodai. Limitus viršijančiam importui gali būti įvesti muitai, neviršijantys trečiosioms šalims taikomų muitų. -------------------------------------------------- A PRIEDAS Tarifinių kvotų sąrašas 1974 m. DANIJA, JUNGTINĖ KARALYSTĖ BMT pozicijos Nr. | Prekių aprašymas | Lygis (metrinėmis tonomis) | Danija | Jungtinė Karalystė | 48 skirsnis | POPIERIUS IR KARTONAS; POPIERIAUS PLAUŠIENOS, POPIERIAUS ARBA KARTONO DIRBINIAI | | 48.01 | Popierius ir kartonas (įskaitant celiuliozės vatą), mašininis, ritininis arba lakštinis: | | C.Kraftopieris ir kraftkartonis: | | II.Kiti: | | Kraftopieris ("kraftliner") | 303 | 7669 | Kraftpopieris skirtas dideliems maišams | 2615 | 15428 | Kiti | 2391 | 15138 | ex E.Kiti: | | Biblijinis popierius (Indijos popierius); kopijavimo popierius; spausdinimo popierius ir kitas rašomasis popierius, neturintis mechaninės medienos plaušenų, arba kuriame mechaninės medienos plaušenos sudaro mažiau kaip 5 % | 7484 | 15419 | Spausdinimo popierius ir rašomasis popierius, turintis mechaninės medienos plaušenų, išskyrus kopijavimo popierių | 8460 | 27192 | Gofravimo popierius gofruotam kartonui | 558 | 21108 | Sulfitinis popierius skirtas vyniojimui | 1208 | 12582 | Kiti, išskyrus celiuliozinę vatą ir servetėles | 4855 | — | Kiti popieriai | — | 12168 | Kiti kartonai | — | 10903 | 48.03 | Pergaminas arba riebalams nelaidus popierius ir kartonas, taip pat jų imitacijos, ir permatomas blizgantis popierius, ritiniais arba lakštais | 2495 | 18433 | 48.04 | Kombinuotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (pagamintas adhezyvu suklijuojant plokščius popieriaus arba kartono sluoksnius), nepadengtu paviršiumi arba neįmirkytas, viduje sutvirtintas arba nesutvirtintas | 304 | — | 48.05 | Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (su priklijuotais plokščiais paviršiniais lakštais arba be jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba performuoti | | B.Kiti | 573 | — | 48.07 | Įmirkytas, padengtas, dažytu paviršiumi arba su atspaudais (nesudarantis skirsnyje 49 klasifikuojamų spaudinių) lakštinis arba ritininis popierius ir kartonas: | | B.Kiti: | | Padengtas, skirtas rašyti arba spausdinti popierius | 1694 | 5988 | Kiti | 5132 | 48.15 | Kitas popierius ir kartonas, supjaustytas pagal nustatytus matmenis arba formą: | | | B.Kiti | 1218 | — | 48.16 | Dėžės, krepšiai ir kitos pakavimo talpyklos, iš popieriaus arba kartono | 1011 | — | 48.21 | Kiti dirbiniai iš popieriaus plaušienos, popieriaus, kartono, arba celiuliozinės vatos: | | | B.Kiti | 231 | — | ex 48 skirsnis | Kiti 48 straipsnyje išvardyti produktai, išskyrus produktus, klasifikuojamus 48.01 A subpozicijoje ir 48.09 pozicijoje | 1000 | 7399 | ex 49 skirsnis | Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos pramonės dirbiniai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai, kuriems galioja Bendrųjų muitų tarifų muitų mokesčiai (pozicijos 49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 C II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) | 175 | 45396 [1] | [1] Sterlingais. -------------------------------------------------- B PRIEDAS Tarifinių kvotų sąrašas 1973 m. AIRIJA BMT pozicijos Nr. | Prekių aprašymas | Lygis (metrinėmis tonomis) | 48.01 | Popierius ir kartonas (įskaitant celiuliozės vatą), mašininis, ritininis arba lakštinis: | | C.Kraftopieris ir kraftkartonis: | | II.Kiti: | | Kraftpopieris skirtas dideliems maišams | 2058 | ex E.Kiti: | | Spausdinimo popierius ir rašomasis popierius, turintis mechaninės medienos plaušenų, išskyrus kopijavimo popierių | 61 | Sulfitinis popierius skirtas vyniojimui | 1,7 | Kiti, išskyrus celiuliozinę vatą ir servetėles | 435,5 | Kitas popierius ir kartonas, išvardytas 48.01 pozicijoje, išskyrus klasifikuojamą 48.01 A subpozicijoje ir produktus, kurie neviršija nurodytų dydžių | 398,4 | 48.05 | Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (su priklijuotais plokščiais paviršiniais lakštais arba be jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba perforuoti: | | B.Kiti | 4008 | 48.07 | Įmirkytas, padengtas, dažytu paviršiumi arba su atspaudais (ne paprasčiausiai liniuotas, brūkšniuotas ar languotas, ir nesudarantis skirsnyje 49 klasifikuojamų spaudinių) lakštinis arba ritininis popierius ir kartonas: | | B.Kiti: | | Padengtas, skirtas rašyti arba spausdinti popierius | 484 | Kiti | 965,5 | -------------------------------------------------- C PRIEDAS Pagrindiniai kiekiai 1973 m. BMT pozicijos Nr. | Prekių aprašymas | Lygis (metrinėmis tonomis) | 28.56 | Karbidai (pavyzdžiui, silicio karbidai, boro karbidai, metalų karbidai) | A.Silicio | 34500 | 48.01 | Popierius ir kartonas (įskaitant celiuliozės vatą), mašininis, ritininis arba lakštinis: | C.Kraftopieris ir kraftkartonis: | II.Kiti: | Kraftopieris ("kraftliner") | 15000 | Kraftpopieris dideliems maišams | 28500 | Kiti | 27000 | ex E.Kiti: | Biblijinis popierius (Indijos popierius); kopijavimo popierius; spausdinimo popierius ir kitas rašomasis popierius, neturintis mechaninės medienos plaušenų, arba kuriame mechaninės medienos plaušenos sudaro mažiau kaip 5 % | 35000 | Spausdinimo popierius ir rašomasis popierius, turintis mechaninės medienos plaušenų, išskyrus kopijavimo popierius | 114000 | Gofravimo popierius gofruotam kartonui | 43500 | Sulfitinis popierius skirtas vyniojimui | 20000 | Kiti, išskyrus celiuliozinę vatą ir servetėles | 33000 | 48.03 | Pergaminas arba riebalams nelaidus popierius ir kartonas, taip pat jų imitacijos, ir permatomas blizgantis popierius, ritiniais arba lakštais | 21000 | 48.07 | Įmirkytas, padengtas, dažytu paviršiumi arba su atspaudais (ne paprasčiausiai liniuotas, brūkšniuotas ar languotas, ir nesudarantis skirsnyje 49 klasifikuojamų spaudinių) lakštinis arba ritininis popierius ir kartonas: | ex B.Kiti: | Kiti, išskyrus padengtą, skirtą rašyti arba spausdinti popierių | 22000 | 73.02 | Fero lydiniai: | A.Feromanganas: | 135000 | II.Kiti | D.Ferosilikomanganas | C.Ferosilicis | 180000 | E.Ferochromas ir ferosilikochromas | 23000 | ex G.Kiti: | | Ferovanadis | 490 | Kiti, išskyrus feromolibdeną | 11000 | 76.01 | Neapdorotas aliuminis; aliuminio atliekos ir laužas: | | A.Neapdorotas | 190000 | 76.02 | Apdorotos aliuminio juostos, strypai, kampuočiai ir profiliai; aliumininė viela | 12000 | 76.03 | Apdorotos aliuminio plokštės, lakštai ir juostos | 18000 | -------------------------------------------------- D PRIEDAS Norvegų muitų tarifo pozicijos Nr. | Prekių aprašymas | ex 51.04 | Audiniai iš cheminių pluoštų (vientisieji), įskaitant audinius iš vientisųjų siūlų arba atraižų, kurie klasifikuojami 51.01 arba 51.02 pozicijoje, išskyrus kordo gaminius ir gaminius, kurie naudojami drabužių gamybos pramonėje | 53.10 | Avių arba ėriukų vilnos verpalai, ašutų arba kitų gyvulių plaukai (švelniavilnių arba šiurkščiavilnių), skirti mažmeninei prekybai | ex 53.11 | Audiniai iš avių arba ėriukų vilnos verpalų arba švelniavilnių gyvulių plaukų, išskyrus tuos, kurie naudojami drabužių gamybos pramonėje | 54.05 | Lino audiniai arba audiniai iš ramės (kiniškosios dilgėlės) | 55.06 | Medvilnės verpalai, skirti mažmeninei prekybai | 55.08 | Kilpiniai rankšluosčių audiniai ir panašūs kilpiniai audiniai iš medvilnės | ex 55.09 | Kiti medvilniniai audiniai, išskyrus tuos, kurie naudojami drabužių gamybos pramonėje | 56.06 | Verpalai iš cheminių pluoštų (nevientisieji arba atliekos), skirti mažmeninei prekybai | ex 56.07 | Audiniai iš cheminių pluoštų (nevientisieji arba atliekos), išskyrus tuos, kurie naudojami drabužių gamybos pramonėje | ex 58.04 | Pūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai (išskyrus kilpinius rankšluosčius arba panašius kilpinius audinius iš medvilnės klasifikuojamus 55.08 pozicijoje ir audinius klasifikuojamus 58.05 pozicijoje), išskyrus tuos, kurie naudojami drabužių gamybos pramonėje: A.Kurie sudaryti iš vientisųjų cheminių tekstilės pluoštųB.Kiti:1.Iš vilnos | 58.05 | Siaurieji audiniai ir juostelės (bolduc), kurias sudaro tik matmenys be ataudų, surišti adhezyvais, išskyrus dirbinius, klasifikuojamus 58.06 pozicijoje: A.Kurio sudėtyje yra šilko arba vientiso cheminio tekstilės pluoštoB.Kiti:2.Kiti | 58.06 | Austos etiketės, emblemos ir panašūs gaminiai, nesiuvinėti, rietime, juostelėmis, arba iškirpti tam tikromis formomis ar dydžiais | 58.07 | Šeniliniai siūlai (įskaitant plaušelių šenilinius (flock chenille) siūlus), apvytiniai siūlai (išskyrus metalizuotus verpalus, klasifikuojamus 52.01 pozicijoje ir apvytinius ašutų verpalus); pintinės juostelės ir dekoratyviniai apsiuvai rietime; kutai, pomponai ir panašūs dirbiniai | 58.09 | Tiulis ir kitos tinklinės medžiagos (bet išskyrus austas, megztas arba nertas medžiagas), raštuotos; rankų darbo arba mechaniniu būdu pagaminti nėriniai, rietime, juostelėmis arba atskirais fragmentais | 59.01 | Vata ir jos dirbiniai; tekstilės plaušeliai, tekstilės dulkės ir gumuliukai: A.Higieniniai paketai ir šluostėsC.Kiti | 59.02 | Veltinys ir veltinio gaminiai, įmirkyti arba neįmirkyti, padengti arba nepadengti: B.Kitas veltinysB.Veltinio dirbiniai | 59.03 | Medžiagos, sudarytos iš tekstilės pluoštų klojinių, panašios medžiagos, sudarytos iš tekstilės pluoštų klojinių, padengtos arba nepadengtos, įmirkytos arba neįmirkytos | 59.04 | Virvės, virvelės, lynai arba trosai, pinti arba nepinti: A.PintiB.Kiti:1.Kurių sudėtyje yra vientisiųjų cheminių tekstilės pluoštų2.Kiti:a)iš medvilnės arba iš džiutob)iš kitų medžiagų2.Kiti | ex 59.08 | Tekstilės gaminiai, įmirkyti, apvilkti, padengti arba laminuoti preparatais iš celiuliozės darinių ir kitais dirbtiniais plastikais, išskyrus tuos, kurie naudojami drabužių gamybos pramonėje B.Kiti | 59.13 | Tamprūs audiniai ir apsiuvai (išskyrus megztas ir nertas prekes), iš tekstilės dirbinių su guminiais siūlais | 59.15 | Tekstilinės žarnos ir panašūs tekstiliniai vamzdžio pavidalo dirbiniai (tiubingas) su vidiniu sluoksniu ar be jo, armuoti ar nearmuoti arba su kitų medžiagų priedais ar be jų | ex 60.01 | Megzti arba nerti audiniai, neelastingi ar neimpregnuoti guma, išskyrus tuos, kurie naudojami drabužių gamybos pramonėje | 60.03 | Kojinės, apatinės kojinės, puskojinės, kulkšninės-kojinės, kojinaitės ir panašūs gaminiai, megzti arba nerti, neelastiniai ar neimpregnuoti guma | 60.04 | Apatiniai drabužiai, megzti arba nerti, neelastiniai ar neimpregnuoti guma | 60.05 | Išoriniai drabužiai ir kiti drabužiai, megzti arba nerti, neelastiniai arba neimpregnuoti guma | 61.01 | Vyrų ir berniukų viršutiniai drabužiai: B.Su kailio apdailaC.Drabužiai, kurių pagrindą sudaro šilkas arba vientisieji cheminiai tekstilės pluoštaiD.Kiti | 61.02 | Moteriški, mergaičių ir kūdikių išoriniai drabužiai | 61.03 | Vyriški ir berniukų apatiniai drabužiai, įskaitant apykaklę, marškinių dalį ties krūtine ir rankogalius | 61.04 | Moteriški, margaičių ir kūdikių apatiniai drabužiai | 61.07 | Kaklajuostės, peteliškės ir kaklaraiščiai | 61.09 | Korsetai, korsetų diržai, keliaraiščių diržai, liemenėlės, petnešos, keliaraiščiai, ir panašūs dirbiniai (įskaitant šias dalis iš megztų arba nertų audinių), elastiniai arba neelastiniai | 62.01 | Kelioniniai pledai ir antklodės | 62.02 | Patalynė (paklodės ir užvalkalai), stalo aptiesalai, rankšluosčiai ir virtuviniai rankšluostėliai; užuolaidos ir kiti patalpų įrengimui skirti dirbiniai | 64.01 | Avalynė, su guminiais arba dirbtiniais plastikinės medžiagos išoriniais padais ir batviršiais | ex 85.15 | Spalvotų televizorių imtuvai | -------------------------------------------------- E PRIEDAS Norvegų muitų tarifo pozicijos Nr. | Prekių aprašymas | 33.06 | Kvepalai, kosmetikos ir tualetiniai preparatai | 36.01 | Šovininis parakas | 36.02 | Paruošti sprogmenys, išskyrus šovininį paraką | 36.03 | Kasybos, sprogdinimo ir degtuvų sprogdikliai | 39.01 | Kondensacijos, polikondensacijos ir adityviosios polimerizacijos produktai, modifikuoti arba nemodifikuoti, polimerizuoti arba nepolimerizuoti, linijiniai arba nelinijiniai (pavyzdžiui, fenoplastai, aminoplastai, alkidai, polialilo esteriai ir kiti nesotieji poliesteriai, silikonai): C.Kiti | 39.02 | Polimerizacijos ir kopolimerizacijos produktai (pavyzdžiui, polietilenas, politetrahaloetilenas, poliizobutilenas, polistirenas, polivinilchloridas, polivinilacetatas, polivinilchloracetatas ir kiti polivinilo dariniai, poliakrilo ir polimetakrilo dariniai, indenkumaroninė derva): A.Importuotas polietilenas, kaip nurodyta šio skyriaus 3 (a), (b) ir (e) pastaboseex B.Grindų plytelės, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 60 % mineralinių minkštiklių, išskyrus polipropileną ir poliakriląex C.Kitos grindų dangos, išskyrus polipropileną ir poliakriląex E.Dirbtiniai dešrų arba dešrelių apvalkalai, išskyrus polipropileną ir poliakriląex F.Kiti, išskyrus polipropileną ir poliakrilą | 39.03 | Regeneruota celiuliozė; nitroceliuliozė, acetilceliuliozė ir kiti celiuliozės esteriai, celiuliozės eteriai ir kiti celiuliozės cheminiai dariniai, plastifikuoti arba neplastifikuoti (pavyzdžiui, kolodijus, celiulioidas); vulkanizuotas pluoštas: A.Vulkanizuotas pluoštas:2.KitiB.Kolodijaus medvilnė, piroksilinas ir kolodijusC.Kiti:1.Neapdorotas:a)celiuliozės acetato liejimo milteliaic)kiti2.Apdorotos:b)pintysc)kiti | 39.04 | Sukietinti baltymai (pavyzdžiui, sukietintas kazeinas ir sukietinta želatina): A.Dirbtiniai dešrų arba dešrelių apvalkalai | 39.05 | Gamtinės dervos, modifikuotos lydant (takiosios dervos); dirbtinės dervos, gautos esterinant gamtines dervas arba dervų rūgštis (esterines dervas); gamtinio kaučiuko cheminiai dariniai (pavyzdžiui, chlorkaučiukas, kaučiuko chlorhidratas, oksiduotas kaučiukas, ciklokaučiukas): | 39.06 | Kiti stambiamolekuliniai polimerai, dirbtinės dervos ir dirbtiniai plastikai, įskaitant algino rūgštį, jos druskas ir esterius; linoksinas | 39.07 | Gaminiai iš medžiagų, apibūdintų 39.01–39.06 pozicijose: B.Dirbtiniai dešrų arba dešrelių apvalkalaiC.Maišai ir panašūs pakavimo dirbiniai iš plėvelės, klasifikuojami 39.03 pozicijoje; šviestuvai ir jų dalysD.Viskozės pintysE.Pavarų diržai, konvejerių juostos, liftų juostos arba jiems gaminti naudojamas beltingasF.Kiti | 40.09 | Vamzdžiai ir vamzdeliai iš nesukietinto vulkanizuoto kaučiuko (gumos): | 40.10 | Pavarų diržai, konvejerių juostos, liftų juostos arba jiems gaminti naudojamas beltingas iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos): | 40.11 | ex A.Motorinių transporto priemonių, lėktuvų ir dviračių pneumatinės padangos, išskyrus motociklų, motorolerių ir traktorių padangas; vidinės kameros motorinėms transporto priemonėms ir traktoriams; padangų juostos ir padangos be kamerų (vientisos) motorinėms transporto priemonėmsB.Kiti | 40.14 | Kiti gaminiai iš nesukietinto vulkanizuoto kaučiuko (gumos): B.Kiti | 48.21 | Kiti gaminiai ir popieriaus plaušienos, popieriaus, kartono arba celiuliozės vatos: A.Lempų gaubtai; formos skirtos kiaušiniams sudėti, iš popieriaus masėsD.Kiti | 58.02 | Kiti kilimai, kiliminės dangos, plaušinės ir dembliai ir Kelem, Schumacks ir Karamanie ir panašūs kilimai (gatavi arba negatavi) | 59.10 | Linoleumas ir tekstilės pagrindo medžiagos, paruoštos panašiai, kaip linoleumas, supjaustytas arba nesupjaustytas reikiamų formų gabalais arba naudojamas grindų dangai; grindų danga, sudaryta iš dangos, pritvirtintos prie tekstilinio pagrindo, supjaustytos arba nesupjaustytos reikiamų formų gabalais: B.Kiti | 64.02 | Avalynė su išoriniais padais iš odos arba kompozicinės odos; avalynė (išskyrus avalynę, klasifikuojamą 64.01 pozicijoje) su guminiais arba su dirbtinio plastiko išoriniais padais | 69.11 | Stalo reikmenys ir kiti įprasti porcelianiniai arba kiniškojo porceliano buities bei tualeto reikmenys (įskaitant neglazūruotą dukart degtą porcelianą ir parianą) | 69.12 | Stalo reikmenys ir kiti dirbiniai, daugiausia naudojami buityje arba tualete, iš kitų keramikos rūšių | 70.05 | Neapdorotas temptasis ar pūstinis stiklas (įskaitant uždėtinį stiklą), stačiakampis | 70.06 | Lietinis, valcuotasis, temptasis arba pūstinis stiklas (įskaitant uždėtinį arba armuotąjį stiklą), stačiakampis, su šlifuotu arba poliruotu paviršiumi, bet kitu būdu neapdorotas | 70.07 | Lietinis, valcuotasis, temptasis arba pūstinis stiklas (įskaitant uždėtinį arba armuotąjį stiklą), supjaustytas pagal nurodytą formą, bet ne stačiakampis, arba išlenktas ar kitaip apdorotas (pavyzdžiui, apdorotomis briaunomis arba graviruotas), su šlifuotu arba nešlifuotu, poliruotu arba nepoliruotu paviršiumi; daugiavielis izoliacinis stiklas; švinu aptaisyti lango stiklai (vitražai) ir panašūs dirbiniai | 70.08 | Beskeveldris stiklas, sudarytas iš grūdintojo arba sluoksniuotojo stiklo, suformuotas arba nesuformuotas | 70.09 | Stikliniai veidrodžiai (įskaitant užpakalinio vaizdo veidrodžius), neįrėminti, įrėminti arba su pagrindu B. Kiti | ex 70.13 | Stiklo dirbiniai (išskyrus gaminius, klasifikuojamus Nr. 70.19 pozicijoje) dažniausiai naudojami stalui serviruoti, virtuvėje, tualetui, biure, interjerams dekoruoti arba turintys panašią paskirtį, išskyrus dirbinius iš krištolo (kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 24 % švino oksidų ir kurių tankis yra 2,9 arba didesnis), rankų darbo arba pagamintų mechaniniu būdu, supjaustyti arba nesupjaustyti, dekoruoti arba nedekoruoti | 70.14 | Šviečiantys stiklo dirbiniai, signalizavimo stiklo dirbiniai ir stikliniai optiniai elementai, optiškai neapdoroti iš neoptinio stiklo | 73.17 | Vamzdžiai ir vamzdeliai iš ketaus: A.Su "pelekais"B.Dirvožemio vamzdžiai | 73.18 | Vamzdžiai ir vamzdeliai bei jų ruošiniai iš geležies (išskyrus ketų) arba plieno, išskyrus didelio slėgio vandentiekio ir elektros vamzdynų vamzdžius: A.Su sukniedytais arba užlenktais kraštaisB.Kiti:ex 1.Kurių sienelių storis didesnis nei 1,8 mm, išskyrus tuščiavidurius vamzdžius ir vamzdelius | 73.20 | Vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (fitingai) (pavyzdžiui, movos, alkūnės, atvamzdžiai ir jungės (flanšai) iš geležies ar plieno: A.Dirvožemio vamzdelių jungiamosios detalės (fitingai) | 73.38 | Namų apyvokos reikmenys, santechnikos įranga ir tokių reikmenų ir įrangos dalys iš geležies arba iš plieno: A.Dirbiniai, kurie dažniausiai naudojami buityje:2.KitiB.Santechnikos įranga, skirta naudoti uždarose patalpose:2.Kiti | 76.02 | Apdoroti strypai, juostos, kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš aliuminio; aliuminio viela: B.Kiti | 76.03 | Apdorotos aliumininės plokštės, lakštai ir juostelės: B.Kiti | 82.04 | Rankiniai įrankiai (įskaitant deimantinius stiklo rėžtuvus), nenurodyti kitoje šio skirsnio pozicijoje; litavimo lempos, priekalai; spaustuvai ir veržtuvai, išskyrus staklių reikmenis ir detales; kilnojamieji žaizdrai; šlifavimo (galandimo) diskai su rėmais ir (su rankine arba su kojine pavara) | 82.07 | Įrankių antgaliai ir plokštės, strypai ir panašūs įrankių antgaliams naudojami gaminiai, nepritaisyti, iš sukepintų metalų karbidų (pavyzdžiui, volframo, molbdeno arba vanadžio karbidų) | 82.09 | Peiliai su pjovimo geležtėmis, dantytomis arba nedantytomis (įskaitant šakelių pjaustymo arba genėjimo peilius), išskyrus peilius, klasifikuojamus 82.06 pozicijoje | 82.14 | Šaukštai, šakutės, įrankiai žuviai valgyti, sviesto peiliai, samčiai ir panašūs virtuvės arba stalo įrankiai | 83.01 | Įleidžiamosios ir pakabinamosios spynos (raktinės, kodinės arba elektrinės) ir jų dalys, pagamintos iš netauriųjų metalų; rėminės konstrukcijos su spynomis rankinėms, lagaminams ir panašiems gaminiams, ir tokių konstrukcijų dalys, pagamintos iš netauriųjų metalų; visų pirmiau išvardytų dirbinių raktai, pagaminti iš netauriųjų metalų | 83.02 | Baldų, durų, laiptų, langų, langinių, kėbulų, balnų ir pakinktų, lagaminų, dėžių ir panašių dirbinių tvirtinimo ir montavimo įtaisai, aptaisai bei panašūs netauriųjų metalų dirbiniai (įskaitant automatines durų sklendes); skrybėlių kabyklos ir vagiai, gembės ir panašūs netauriųjų metalų dirbiniai | 84.15 | Šaldytuvai ir kiti šaldymo įrenginiai (elektriniai ir kiti): ex A.Kombinuoti šaldytuvai ir šaldikliai, kurių talpa ne didesnė kaip 0,284 kubiniai metraiex C.Šaldikliai ir kombinuoti šaldytuvai ir šaldikliai | 84.47 | Medienos, kamštienos, kaulų, ebonito (kietosios gumos), kietųjų dirbtinių plastikų arba panašių kietųjų medžiagų apdirbimo staklės, išskyrus klasifikuojamas 84.49 subpozicijoje: B.Daugiaašės ištekinimo ir gręžimo staklėsC.Medienos skobimo ir dygiavimo staklėsD.Kiti | 84.61 | Čiaupai, ventiliai, vožtuvai ir panašūs vamzdynų, kaitrovamzdžių, katilų, rezervuarų, cisternų, bakų ir panašių dirbinių įtaisai, įskaitant slėgio mažinamuosius (redukcinius) ir termostatinius reguliuojamuosius vožtuvus | 85.04 | Elektros akumuliatoriai | 85.12 | Elektriniai tekančiojo arba talpykloje laikomo vandens šildytuvai ir panardinamieji šildytuvai; elektriniai dirvos šildymo aparatai ir patalpų šildymo aparatai; elektriniai šukuosenų aparatai (pavyzdžiui, plaukų džiovintuvai, plaukų suktuvai, kaitrinės plaukų sukimo žnyplės); elektrinės laidynės; buitiniai elektroterminiai prietaisai; varžiniai elektriniai kaitinimo elementai, išskyrus anglinius: B.Kiti | 85.23 | Izoliuotieji (įskaitant emaliuotuosius arba anoduotuosius) laidai, kabeliai, strypai, juostos ir kiti izoliuotieji elektros laidininkai (įskaitant bendraašius kabelius), su pritvirtintomis jungtimis arba be jų | 85.25 | Elektros izoliacija iš bet kokių medžiagų | 85.26 | Izoliaciniai elektros mašinų, prietaisų arba įrenginių įtaisai, išskyrus izoliatorius, klasifikuojamus 85.25 pozicijoje, pagaminti vien tik iš izoliacinių medžiagų, neįskaitant smulkių metalinių detalių, įdėtų formavimo metu ir skirtų tik dirbiniui surinkti | 87.05 | Kėbulai (įskaitant kabinas), skirti autotransporto priemonėms, klasifikuojamoms 87.01, 87.02 arba 87.03 pozicijose: B.Autotransporto priemonėms, skirtoms asmenų pervežimui, įskaitant autobususC.Kiti | 87.09 | Motociklai, motoroleriai ir dviračiai su pagalbiniu varikliu, su vežimėliu arba be vežimėlio, ir tokių transporto priemonių dalys; visų rūšių vežimėliai | 87.10 | Dviračiai (įskaitant pristatymui naudojamus triračius), be variklio | 87.13 | Vaikiški vežimėliai ir vežimėliai neįgaliesiems (išskyrus vežimėlius su varikliais ar kitomis mechaninėmis pavaromis) ir jų dalys: A.Vaikų vežimėliai ir jų dalys | 90.28 | Elektriniai matavimo, tikrinimo, analizės ir automatinės kontrolės prietaisai ir aparatai: A."Echo-sounding" prietaisai ir "asdic" aparatai | 92.11 | Gramofonai, diktofonai ir kiti garso įrašymo arba atkūrimo aparatai, įskaitant grotuvus ir magnetofonus, su garso galvutėmis arba be jų; televizijos vaizdo ir garso įrašymo arba atkūrimo aparatai, magnetiniai | 94.03 | Kiti baldai ir jų dalys: A.Iš plieno:1.Padengti nikeliu arba chromu | 96.02 | Kitos šluotos ir šepečiai (įskaitant šepečius, kurie skirti naudoti kaip mašinų dalys); dažymo voleliai; valytuvai su gumos sluoksniu, skirti langų stiklams, šaligatviams ir pan. valyti (išskyrus valytuvus su guminiu velenėliu) ir plaušinės šluotos | 98.01 | Sagos ir sagų formos, spraustukai, rankogalių segtukai ir spausteliai, įskaitant spaustelius ir kniedines spraustes; tokių dirbinių ruošiniai ir dalys | 98.02 | Užtrauktukai ir jų dalys | -------------------------------------------------- Protokolas Nr. 2 dėl produktų, kuriems taikomos specialios priemonės, kad būtų atsižvelgta į jų sudėtyje esančių žemės ūkio produktų kainą 1 straipsnis Siekiant atsižvelgti į žemės ūkio produktų, sudarančių prekes, kurios nurodomos prie šio protokolo pridedamose lentelėse, kainų skirtumus, šis Susitarimas netrukdo: i) importuojant apmokestinti kintamo dydžio komponentu arba nustatytu dydžiu arba taikyti vidaus kainos kompensavimo priemones; ii) taikyti dėl eksporto priimtas priemones. 2 straipsnis 1. Prie šio Protokolo pridėtose lentelėse nurodytų produktų baziniai muitai yra šie: a) pirminės sudėties Bendrijai: muitai, kurie buvo faktiškai taikyti 1972 m. sausio 1 d.; b) Danijai, Airijai ir Jungtinei Karalystei: i) Reglamente (EEB) Nr. 1059/69 nurodytų produktų atžvilgiu: - Airijai, viena vertus, - Danijai ir Jungtinei Karalystei, antra vertus, produktų atžvilgiu, kuriems netaikoma Konvencija, įsteigianti Europos laisvosios prekybos asociaciją: muitai taikant Akto dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų 47 straipsnį; Jungtiniam komitetui laiku, tačiau bet kuriuo atveju iki 2 dalyje numatyto pirmojo sumažinimo, pranešama apie šiuos bazinius muitus; ii) kitų produktų atžvilgiu: muitai, kurie buvo faktiškai taikyti 1972 m. sausio 1 d.; c) Norvegijai: prie šio Protokolo pridėtoje II lentelėje nurodyti muitai. 2. Taip apibrėžtų bazinių muitų ir 1977 m. liepos 1 d. taikomų muitų, kurie nurodyti prie šio Protokolo pridėtose lentelėse, skirtumai bus laipsniškai mažinami penkis kartus po 20 %, kiekvieną sumažinimą atliekant šiomis datomis: Susitarimo įsigaliojimo dieną, m. sausio 1 d.,1974 m. sausio 1 d.,1975 m. sausio 1 d.,1976 m. liepos 1 d.1977 Tačiau, jeigu 1977 m. liepos 1 d. taikomas muitas yra bazinis muitas, skirtumas tarp šių muitų turi būti sumažintas 40 % 1974 m. sausio 1 d., o kitą kartą - po 20 % kiekvieną iš toliau nurodytų datų: m. sausio 1 d.,1975 m. sausio 1 d.,1976 m. liepos 1 d.1977 Nepaisant Susitarimo 5 straipsnio 3 dalies ir taikant Akto dėl stojimo sąlygų bei Sutarčių pritaikomųjų pataisų 39 straipsnio 5 dalį, konkrečių muitų ar konkrečios mišrių muitų Jungtinės Karalystės muitų tarifų sistemoje dalies atžvilgiu taikomos 1 ir 2 dalys suapvalinant iki ketvirtosios dešimtainės trupmenos skilties toliau nurodytiems produktams: BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 22.06 | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatinti aromatiniais ekstraktais | ex 22.09 | Spiritai (išskyrus klasifikuojamus 22.08 pozicijoje); likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai; sudėtiniai alkoholiniai preparatai (vadinamieji "koncentruotieji ekstraktai"), skirti gėrimų gamybai: Spiritai, išskyrus romą, arakus, tafiją, džiną, viskį, degtinę, kurių sudėtyje etilo alkoholio ne daugiau 45,2 o , ir slyvų, kriaušių arba vyšnių brendį, kurio sudėtyje yra kiaušinių arba kiaušinių trynių ir (arba) cukraus (sacharozės arba invertuotojo sukraus). | 3 straipsnis 1. Šis Protokolas taip pat taikomas Bendrojo muitų tarifo subpozicijoje 22.09 C klasifikuojamiems alkoholiniams gėrimams, kurie nenurodyti prie šio Protokolo pridėtose I ir II lentelėse. Sprendimą dėl taisyklių, reglamentuojančių šiems produktams taikomo tarifų sumažinimo, priima Jungtinis komitetas. Nustatant šias taisykles arba vėliau Jungtinis komitetas sprendžia, ar įrašyti į šį Protokolą kitus Briuselio nomenklatūros 1–24 skirsniuose nurodytus produktus, kuriems Susitariančiųjų Šalių teritorijose netaikomi žemės ūkio norminiai aktai. 2. Tuo atveju Jungtinis komitetas prireikus papildo 3 priedo II ir III priedus. -------------------------------------------------- I LENTELĖ EUROPOS EKONOMINĖ BENDRIJA BNT pozicijos Nr. | Prekių aprašymas | Bazinis muitas | Muitas, taikomas 1977 m. liepos 1 d. | 15.10 | Riebalų rūgštys; rūgščiosios alyvos, gautos rafinuojant; riebieji alkoholiai: | | | ex C.Kitos riebalų rūgštys; rūgščiosios alyvos, gautos rafinuojant: | | | produktai, gauti iš pušies, kurių sudėtyje esančios riebalų rūgštys sudaro 90 % arba daugiau masės | 4,5 % | 0 | 17.04 | Konditerijos gaminiai iš cukraus, kurių sudėtyje nėra kakavos: | | | A.Saldišaknės ekstraktas, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 10 % masės sacharozės, bet nėra kitų medžiagų priedų | 21 % | 12 % | B.Kramtomoji guma | 8 % + vc, ne didesnis kaip 23 % | vc | C.Baltasis šokoladas | 13 % + vc, ne didesnis kaip 27 % + ads | vc | D.Kiti | 13 % + vc, ne didesnis kaip 27 % + ads | vc | 18.06 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, kurių sudėtyje yra kakavos: | | | A.Kakavos milteliai, pasaldinti tik sacharoze | 10 % + vc | vc | B.Grietininiai ledai (išskyrus ledų miltelius) | 12 % + vc, ne didesnis kaip 27 % + ads | vc | C.Šokoladas ir šokolado produktai, su įdaru arba be jo; konditerijos gaminiai iš cukraus ir jų pakaitalai, pagaminti iš cukraus pakaitalų, kurių sudėtyje yra kakavos | 12 % + vc, ne didesnis kaip 27 % + ads | vc | D.Kiti: | | | I.Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų arba kurių sudėtyje šie riebalai sudaro mažiau kaip 1,5 % masės: | | | a)tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + vc, ne didesnis kaip 27 % + ads | vc | b)kiti: | | | tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + vc | vc | Kiti | 19 % + vc | 6 % + vc | II.Kurių sudėtyje yra pieno riebalų masės: | | | a)daugiau kaip 1,5 %, bet mažiau kaip 6,5 % | | | 1.tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + vc, ne didesnis kaip 27 % + ads | vc | 2.Kiti: | | | tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + vc | vc | Kiti | 19 % + vc | 6 % + vc | b)daugiau kaip 6,5 %, bet mažiau kaip 26 %: | | | 1.Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + vc | vc | 2.Kiti: | | | Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + vc | vc | Kiti | 19 % + vc | 6 % + vc | c)26 % arba daugiau: | | | 1.Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + vc | vc | 2.Kiti: | | | Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + vc | vc | Kiti | 19 % + vc | 6 % + vc | 19.01 | Salyklo ekstraktas | 8 % + vc | vc | 19.02 | Produktai iš miltų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, naudojami kaip kūdikių, dietiniai maisto produktus arba skirti vartoti kulinarijoje, kurių sudėtyje yra mažiau kaip 50 % masės kakavos | 11 % + vc | vc | 19.03 | Makaronai, spagečiai ir panašūs produktai | 12 % + vc | vc | 19.04 | Tapijoka ir sago; tapijokos ir sagos pakaitalai gauti iš bulvių arba kito krakmolo | 10 % + vc | vc | 19.05 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pūsti ryžiai, kukurūzų dribsniai ir panašūs produktai) | 8 % + vc | vc | 19.06 | Ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai | 7 % + vc | vc | 19.07 | Duona, sausainiai ir kiti įprastiniai kepiniai, į kuriuos nepridėta cukraus, medaus, kiaušinių, riebalų, sūrio ar vaisių: | | | A.Duoniniai traškučiai | 9 % + vc, ne didesnis kaip 24 % + adf | vc | B.Macai | 6 % + vc, ne didesnis kaip 20 % + adf | vc | C.Grūdų duona diabetikams | 14 % + vc | vc | D.Kiti | 14 % + vc | vc | 19.08 | Pyragai, sausainiai, bandelės ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje yra bet koks kiekis kakavos arba kurių sudėtyje nėra kakavos: | | | A.Meduoliai su imbiero priedais diabetikams | 13 % + vc | vc | B.Kiti | 13 % + vc, ne didesnis kaip 30 % + adf arba 35 % + ads | vc | 21.01 | Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai; jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: | | | A.Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai: | | | II.Kiti | 8 % + vc | vc | B.Ekstraktai, esencijos ir koncentratai A subpozicijoje klasifikuojamiems produktams: | | | II.Kiti | 14 % + vc | vc | 21.04 | Padažai; sumaišyti uždarai ir sumaišyti pagardai: | | | B.Kiti | | | kurių sudėtyje yra pomidorų | 18 % | 10 % | nenurodyti | 18 % | 6 % | 21.05 | Sriubos ir sultiniai, skysto, kieto arba miltelių pavidalo; homogenizuoti sudėtiniai maisto produktai: | | | A.Sriubos ir sultiniai, skysto, kieto arba miltelių pavidalo: | | | kurių sudėtyje yra pomidorų | 18 % | 10 % | nenurodyti | 18 % | 6 % | 21.06 | Natūralios mielės (aktyviosios arba neaktyviosios); paruošti kepimo milteliai: | | | A.Aktyviosios natūralios mielės: | | | II.Kepimo mielės | 15 % + vc | vc | B.Neaktyviosios natūralios mielės: | | | I.tablečių, kubelių arba panašiu pavidalu, arba tiesiogiai supakuotos į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % | 4 % | II.Kiti | 8 % | 4 % | 21.07 | Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | A.Grūdų arba kukurūzų burbuolių miltai, apvirti arba paruošti kitu būdu | 13 % + vc | vc | B.Ravioliai, makaronai, spagečiai ir panašūs produktai, neįdaryti, virti; pirmiau nurodyti produktai, įdaryti | 13 % + vc | vc | C.Grieniniai ledai (kurių sudėtyje nėra ledų miltelių) ir kiti ledai | 13 % + vc | vc | D.Paruoštas jogurtas; paruoštas pienas, miltelių pavidalo, naudojami kūdikiams maitinti skirtiems produktams arba dietiniams ar kulinarijos tikslams | 13 % + vc | vc | E.Sūris fondues | 13 % + vc, ne didesnis kaip 35 UA už 100 kg grynojo svorio | vc, ne didesnis kaip 25 UA už 100 kg grynojo svorio | F.Kiti: | | | I.Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų arba kurių sudėtyje šie riebalai sudaro mažiau kaip 1,5 % masės: | | | a)kurių sudėtyje nėra sacharozės arba kurių sudėtyje esanti sacharozė sudaro mažiau kaip 5 % masės (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu): | | | ex 1.Kurių sudėtyje nėra krakmolo arba kurių sudėtyje esantis krakmolas sudaro mažiau kaip 5 % masės: | | | baltymų hidrolizatai; mielių autolizatai | 20 % | 6 % | 2.Kurių sudėtyje esantis krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės | 13 % + vc | vc | b)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet mažiau kaip 15 % masės | 13 % + vc | vc | c)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 15 %, bet mažiau kaip 30 % masės | 13 % + vc | vc | d)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 30 %, bet mažiau kaip 50 % masės | 13 % + vc | vc | e)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 50 %, bet mažiau kaip 85 % masės | 13 % + vc | vc | f)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 85 % masės | 13 % + vc | vc | II.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 1,5 %, bet mažiau kaip 6 % masės | 13 % + vc | vc | III.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 12 % masės | 13 % + vc | vc | IV.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 12 %, bet mažiau kaip 18 % masės | 13 % + vc | vc | V.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 18 %, bet mažiau kaip 26 % masės | 13 % + vc | vc | VI.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 26 %, bet mažiau kaip 45 % masės: | | | Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + vc | vc | Kiti | 13 % + vc | 6 % + vc | VII.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 45 %, bet mažiau kaip 65 % masės: | | | Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + vc | vc | Kiti | 13 % + vc | 6 % + vc | VIII.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 65 %, bet mažiau kaip 85 % masės: | | | Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + vc | vc | Kiti | 13 % + vc | 6 % + vc | IX.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 85 % masės: | | | Tiesiogiai supakuotiems į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + vc | vc | Kiti | 13 % + vc | 6 % + vc | 22.02 | Limonadai, aromatinti mineraliniai vandenys ir aromatinti gazuotieji vandenys ir kiti nealkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje nėra vaisių ir daržovių sulčių, klasifikuojamų 20.07 pozicijoje: | | | ex A.Kurių sudėtyje nėra pieno ar pieno riebalų: | | | Kurių sudėtyje yra cukraus (sacharozės arba invertuotojo cukraus) | 15 % | 0 | B.Kiti | 8 % + vc | vc | 22.03 | Salyklinis alus | 24 % | 10 % | 22.06 | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatinti aromatiniais ekstraktais: | | | A.Kurių faktinė alkoholio koncentracija ne didesnė kaip 18o, induose, kurių talpa: | | | I.Ne didesnė kaip 2 litrai | 17 UA /hl | 0 | II.Didesnė kaip 2 litrai | 14 UA/hl | 0 | B.Kurių faktinė alkoholio koncentracija didesnė kaip 18o, bet ne didesnė kaip 22o, induose, kurių talpa: | | | I.Ne didesnė kaip 2 litrai | 19 UA/hl | 0 | II.Didesnė kaip 2 litrai | 16 UA/hl | 0 | C.Kurių faktinė alkoholio koncentracija didesnė kaip 22o, induose, kurių talpa: | | | I.Ne didesnė kaip 2 litrai | 1,60 UA/hl alkoholio laipsniui + 10 UA/hl | 0 | II.Didesnė kaip 2 litrai | 1,60 UA/hl alkoholio laipsniui | 0 | 22.09 | Spiritai (išskyrus klasifikuojamus 22.08 pozicijoje); likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai; sudėtiniai alkoholiniai preparatai (vadinamieji "koncentruotieji ekstraktai"), skirti gėrimų gamybai: | | | C.Spiritiniai gėrimai: | | | ex V.Kiti: | | | kurių sudėtyje yra kiaušinių arba kiaušinių trynių ir (arba) cukraus (sacharozės arba invertuoto cukraus), induose, kurių talpa: | | | a)ne didesnė kaip 2 litrai | 1,60 UA/hl alkoholio laipsniui + 10 UA/hl | 1 UA/hl alkoholio laipsniui +6 UA/hl | b)didesnė kaip 2 litrai | 1,60 UA/hl alkoholio laipsniui | 1 UA/hl alkoholio laipsniui | 29.04 | Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | C.Polihidroksiliniai alkoholiai: | | | II.Manitolis | 12 % + vc | 8 % + vc | III.Sorbitolis | | | a)vandeniniame tirpale: | | | 1.Kurių sudėtyje manitolis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, skaičiuojant pagal sorbitolio kiekį | 12 % + vc | 6 % + vc | 2.Kiti | 9 % + vc | 6 % + vc | b)kiti: | | | 1.Kurių sudėtyje manitolis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, skaičiuojant pagal sorbitolio kiekį | 12 % + vc | 6 % + vc | 2.Kiti | 9 % + vc | 6 % + vc | 29.10 | Acetaliai ir hemiacetaliai, ir acetaliai, kurių molekulėse yra elementarios arba kompleksinės deguoninės funkcinės grupės, ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | ex B.Kiti: | | | Metilgliukozidai | 14,4 % | 8 % | 29.14 | Monokarboksirūgštys ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | ex A.Sočiosios alifatinės monokarboksirūgštys: | | | Manitolio ir sorbitolio esteriai | 8,8 % - 18,4 % | 8 % | ex B.Nesočiosios alifatinės monokarboksirūgštys: | | | Manitolio ir sorbitolio esteriai | 12 % – 13,6 % | 8 % | 29.15 | Polikarboksirūgštys ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | A.Alifatinės polikarboksirūgštys: | | | ex V.Kitos: | | | Itakono rūgštis ir jos druskos ir esteriai | 10,4 % | 0 | 29.16 | Karboksirūgštys, kurių molekulėse yra alkoholio, fenolio, aldehidinė arba ketononė funkcinė grupė ir kitos karboksirūgštys, kurių molekulėse yra elementarios arba kompleksinės deguoninės funkcinės grupės ir jų aldehidai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | A.Karboksirūgštys, kurių molekulėse yra alkoholinė funkcinė grupė: | | | I.Pieno rūgštis ir jų druskos ir esteriai | 13,6 % | 0 | IV.Citrinų rūgštis ir jų druskos ir esteriai: | | | a)citrinų rūgštis | 15,2 % | 0 | b)neapdorotas kalcio citratas | 5,6 % | 0 | c)kiti | 16 % | 0 | ex VIII.Kiti: | | | Glicerolio rūgštis, glikolio rūgštis, gliukaro rūgštis, izocukraus rūgštis, heptacukraus rūgštis ir jų druskos ir esteriai | 12 % | 8 % | 29.35 | Heterocikliniai junginiai; nukleino rūgštys: | | | ex Q.Kiti: | | | Manitolio ir sorbitolio junginių anhydridai, išskyrus maltozę ir izomaltozę | 10,4 % | 8 % | 29.43 | Chemiškai grynas cukrus, išskyrus sacharozę, gliukozę ir fruktozę; cukraus eteriai ir cukraus esteriai bei jų druskos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 29.39, 29.41, ir 29.42 pozicijose: | | | B.Kiti | 20 % | 8 % | 29.44 | Antibiotikai: | | | A.Penicilinai | 16,8.% | 0 | 35.01 | Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeininiai klijai: | | | A.Kazeinas: | | | I.Skirtas regeneruotų tekstilės pluoštų gamybai [1] | 2 % | 0 | II.Skirtas naudoti pramonėje, išskyrus maisto produktų ir pašarų gamybą: [1] | | | Kurių sudėtyje esantis vanduo sudaro daugiau kaip 50 % masės | 5 % | 0 | Kiti | 5 % | 3 % | III.Kiti | 14 % | 12 % | B.Kazeininiai klijai | 13 % | 11 % | C.Kiti | 10 % | 8 % | 35.05 | Dekstrinai ir dekstrininiai klijai; tirpūs arba skrudinti krakmolai, krakmolo klijai: | | | A.Dekstrinai; tirpūs arba skrudinti krakmolai | 14 % + vc | vc | B.Klijai, pagaminti iš dekstrino arba krakmolo | 13 % + vc, ne didesnis kaip 18 % | vc | 35.06 | Paruošti klijai, nenurodyti kitoje vietoje; produktai, kurie skirti naudoti kaip skirti mažmeninei prekybai klijai, supakuoti į pakuotes, kurių neto svoris ne didesnis kaip 1 kg: | | | A.Paruošti klijai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | ex II.Kiti klijai: | | | Daugiausia sudaryti iš natrio silikatų emulsijos | 12,8 % | 0 | ex B.Produktai, kurie skirti naudoti kaip skirti mažmeninei prekybai klijai, supakuoti į pakuotes, kurių neto svoris ne didesnis kaip 1 kg: | | | Daugiausia sudaryti iš natrio silikatų emulsijos | 15,2 % | 0 | 38.12 | Paruošti dažiklių fiksatoriai, užpildai ir kandikai, naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose: | | | A.Paruošti dažiklių fiksatoriai ir paruošti užpilai: | | | I.Daugiausia iš krakmolingų medžiagų | 13 % + vc, ne didesnis kaip 20 % | vc | 38.19 | Chemijos produktai ir chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų gaminiai (įskaitant sudarytus iš gamtinių produktų mišinių), nenurodyti kitoje vietoje; chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų liekamieji produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | Q.Liejimo formų pagrindai, sudarytos iš sintetinių dervų | 12,8 % | 8 % | ex T.Kiti: | | | Produktai iš sorbitolio krekingo | 14,4 % | 8 % | 39.02 | Polimerizacijos ir kopolimerizacijos produktai (pavyzdžiui, polietilenas, politetrahaloetilenai, poliizobutilenas, polistirenas, poilvinilchloridas, polivinilacetanas, poilivinilchloracetanas ir kiti polivinilo dariniai, poliakriliniai ir poilimetakriliniai dariniai, kumaroninės-ideninės dervos): | | | ex C.Kiti: | | | Lipnios medžiagos, daugiausia sudarytos iš dervos emulsijų | 12 % – 18,4 % | 0 | 39.06 | – Kiti polimerai, dirbtinės dervos ir dirbtinės plastikinės medžiagos, įskaitant algino rūgštis, jų druskas ir esterius; linoksinas: | | | ex B.Kiti: | | | Dekstranas | 16 % | 6 % | Nenurodyta, išskyrus linoksiną | 16 % | 8 % | Pastaba: šiame sąraše santrumpos "vc", "ads" ir "adf" reiškia "kintamoji sudedamoji dalis", "papildomi muitai cukrui" ir "papildomi muitai miltams". [1] Klasifikavimo sąlygas pagal šią subpoziciją nustato atsakingos institucijos. -------------------------------------------------- II LENTELĖ NORVEGIJA Norvegų muitų tarifo pozicijos Nr. | Prekių aprašymas | Baziniai muitai (N.Kr/kg) | Muitas, taikomas 1977 m. liepos 1 d. | 15.10 | Riebalų rūgštys; rūgščiosios alyvos, gautos rafinuojant; riebieji alkoholiai: | | | ex C.Kiti: | | | Riebalų rūgštys, gautos iš pušies, kurių riebalų rūgštys sudaro 90 % arba daugiau masės | 0,16 | 0 | 17.04 | Konditerijos gaminiai iš cukraus, kurių sudėtyje nėra kakavos: | | | A.Saldišaknės | 2,00 | 0 [1] | B.Kiti | 1,00 | 0 [1] | 18.06 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, kurių sudėtyje yra kakavos: | | | A.Šokoladas; kakavos milteliai su cukrumi, ledai; ledų milteliai ir stalo grietinėlės milteliai: | | | kakavos milteliai, su cukrumi | 1,00 | 0 | šokoladas; ledų milteliai ir stalo grietinėlės milteliai | 1,00 | 0 [1] | ledai | 15 % ne mažiau kaip N.Kr. 0,90 už kg | 0,90 | B.Kiti | 0,50 | 0 [1] | 19.01 | Salyklo ekstraktas | 0,40 | 0 | 19.02 | Maisto produktai iš miltų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, naudojami kūdikiams maitinti skirtiems produktams arba dietiniams ar kulinarijos tikslams, kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 50 % masės: | | | Milteliai keksams, supakuoti į pakuotes, kurių neto masė mažesnė kaip 2 kg | 0,80 | 0 [1] | Kiti | 0,80 | 0,50 [1] | 19.03 | Makaronai, spagečiai ir panašūs produktai | 0,40 | 0,20 [1] | 19.04 | Tapijoka ir sago palmių šerdys, tapijokos ir sago palmių šerdžių pakaitalai, pagaminti iš bulvių arba kitų krakmolų | 0,60 | 0,20 [1] | 19.05 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdų produktus (pūsti ryžiai, kukurūzų dribsniai, ir panašūs produktai) | 0,40 | 0 | 19.06 | Ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai | 1,60 | 0 | 19.07 | Duona, džiūvėsiai ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, medaus, kiaušinių, riebalų; sūrio arba vaisių: | | | "Knekkebrod" | 20 % | 10 % [1] | "Flatbrod" | | | Kurių sudėtyje yra kviečių | 0,80 | 0 | Kiti | 0,20 | 0 | Sausainiai, duonos trupiniai ir džiūvėsiai: | | | Kurių sudėtyje yra kviečių | 0,80 | 0 | Kiti | 0,20 | 0 | Kiti: | | | Kurių sudėtyje yra kviečių | 0,80 | 0,50 [1] | Kiti | 0,20 | 0 | 19.08 | Pyragai, sausainiai, bandelės ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje yra bet koks kiekis kakavos arba kurių sudėtyje nėra kakavos: | 2,00 | 0 [1] | 21.01 | Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai; jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: | Be muito | Be muito | 21.04 | Padažai; sumaišyti uždarai ir sumaišyti pagardai | 18 % + vc, ne daugiau kaip N.Kr. 1,50 už kg | vc [1] | 21.05 | Sriubos ir sultiniai, skysto, kieto arba miltelių pavidalo; homogenizuoti sudėtiniai maisto produktai: | | | B.Sriubos ir sultiniai, skysto, kieto arba miltelių pavidalo: | | | 1.Sandariai įpakuoti: | | | a)mėsos sultiniai | 8 % + vc, ne daugiau kaip N.Kr. 0,70 už kg | vc [1] | b)daržovių sriubos ir sultiniai, kurių sudėtyje nėra mėsos ar mėsos ekstraktų | 8 % + vc, ne daugiau kaip N.Kr. 0,35 už kg | vc [1] | c)kiti | 8 % + vc | vc [1] | 2.Kitos pakuotės: | | | a)kurių sudėtyje yra mėsos arba mėsos ekstraktų | 8 % + vc | vc [1] | b)kiti | 8 % + vc | vc [1] | 21.06 | Natūralios mielės (aktyviosios arba neaktyviosios); paruošti kepimo milteliai: | | | ex A.Natūralios mielės: | | | 1.Vyno mielės | 1,20 | 0 | 2.Mielės, skirtos gyvūnams šerti | Be muito | Be muito | 3.Kitos, išskyrus suspaustas mieles | 30 % | 0 | 21.07 | Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | A.Pusgaminiai, skirti produktų, klasifikuojamų 19.05 pozicijoje, gamybai: | 0,20 | 0 | B.Saldainiai ir kramtomoji guma, kurių sudėtyje nėra cukraus | 1,00 | 0 [1] | C.1.Nealkoholiniai preparatai (vadinamieji "koncentruotieji ekstraktai), skirti gėrimų gamybai:" | | | a)koncentruoti ekstraktai iš obuolių ir juodųjų serbentų sulčių | 15 % | 10 % [1] | b)kiti | 15 % | 0 | 2.Konservuoti kukurūzai ir kiti paruošti kukurūzai | 15 % | 0 | D.Kiti | | | 1.Ledai, ledų milteliai ir stalo grietinėlės milteliai: | | | a)ledai, kurių sudėtyje yra riebalinių medžiagų | 30 % ne mažiau kaip N.Kr. 1,70 už kg | N. Kr 1,70 už kg | b)kiti | 30 % | | 2.Saldieji riebalai; riebalinė emulsija ir panašūs produktai, kurie naudojami kepiniams ir miltinės konditerijos gaminiams: | | | a)kurių sudėtyje esančios riebalinės medžiagos sudaro mažiau kaip 10 % masės | 30 % | 0 [1] | b)kurių sudėtyje esančios riebalinės medžiagos sudaro ne mažiau kaip 10 % masės | 30 % | 25 % [1] | 3.Jogurtas, aromatizuotas arba kurių sudėtyje yra vaisių | 30 % ne mažiau kaip | N.Kr. 1,70 už kg | 4.Greitai paruošiami ryžiai ir panašūs produktai | 30 % | 0 | 5.Kavos pastos; ravioliai, makaronai, spagečiai ir panašūs makaronai, virti | 30 % | 0 | 6.Kiti | 30 % | 0 [1] | 22.02 | Limonadai, aromatinti mineraliniai vandenys ir aromatinti gazuotieji vandenys ir kiti nealkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje nėra vaisių ir daržovių sulčių, klasifikuojamų 20.07 pozicijoje: | 1,00 | 0 [1] | 22.03 | Salyklinis alus: | | | A.Buteliuose arba stikliniuose induose | N.Kr. 2,00 už litrą | 0 | B.Kituose induose | 1,80 | 0 | 22.06 | Vermutai ir kiti vynai, pagaminti iš šviežių vynuogių, aromatinti aromatinėmis medžiagomis | Be muito | Be muito | ex 22.09 | Etilo alkoholis, nedenatūruotas, kurio koncentracija mažesnė kaip 80; likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai; sudėtiniai alkoholiniai preparatai (vadinamieji "koncentruotieji ekstraktai"), skirti gėrimų gamybai: | | | Spiritiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra kiaušinių arba kiaušinių trynių ir (arba) cukraus (sacharozės arba invertuotojo cukraus) | Be muito | Be muito | 29.04 | Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | ex C.Kiti: | | | Manitolis ir sorbitolis | 15 % | 0 | ex 29.10 | Acetaliai ir hemiacetaliai, ir acetaliai, kurių molekulėse yra elementarios arba kompleksinės deguoninės funkcinės grupės, ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | Metilgliukozidai | 15 % | 0 | ex 29.14 | Monokarboksirūgštys ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | Manitolio ir sorbitolio esteriai | 24 % | 0 | 29.15 | Polikarboksirūgštys ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | ex A.Itakono rūgštys ir jų druskos | Be muito | Be muito | ex B.Itakono rūgščių esteriai | 24 % | 0 | ex 29.16 | Karboksirūgštys, kurių molekulėse yra alkoholio, fenolio, aldehidinė arba ketononė funkcinė grupė ir kitos karboksirūgštys, kurių molekulėse yra elementarios arba kompleksinės deguoninės funkcinės grupės ir jų aldehidai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | i)pieno rūgštis, citrinos rūgštis, glicerolio rūgštis, glikolio rūgštis, gliukaro rūgštis, izocukraus rūgštis, heptacukraus rūgštis ir jų druskos | Be muito | Be muito | ii)pieno rūgšties, citrinos rūgšties, glicerolio rūgšties, glikolio rūgšties, gliukaro rūgšties, izocukraus rūgšties ir heptacukraus rūgšties esteriai | 15 % | 0 | ex 29.35 | Heterocikliniai junginiai, nukleino rūgštys: | | | Manitolio ir sorbitolio anhydridai, išskyrus maltozę ir izomaltozę | 15 % | 0 | ex 29.43 | Chemiškai grynas cukrus, išskyrus sacharozę, laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę; cukrų eteriai ir cukrų esteriai bei jų druskos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 29.39, 29.41 29.42 pozicijose: | | | Kiti nei ramnozė, rafinozė ir manozė | 0,10 | 0 | ex 29.44 | Antibiotikai: | | | Penicilinai ir jų druskos ir kiti dariniai | Be muito | Be muito | 35.01 | Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeininiai klijai: | | | A.Kazeinas | 1,50 | 0 [1] | B.Kazeininiai klijai | 25 % | 0 [1] | C.Kiti | 15 % | 0 [1] | 35.05 | Dekstrinai ir dekstrininiai klijai; tirpūs arba skrudinti krakmolai; krakmolo klijai: | | | A.Tirpus ir degintas krakmolas: | | | 1.Iš bulvių: | | | a)skirti naudoti maisto perdirbimo pramonėje ir namų ūkyje | 0,51 + vc, ne daugiau kaip N.Kr. 0,51 už kg | 0,17 + vc [2] | b)kiti | 0,51 | 0 | 2.Kiti | 0,51 | 0 | B.Kiti | 0,51 | 0 | ex 35.06 | Paruošti klijai, nenurodyti kitoje vietoje; produktai, kurie skirti naudoti kaip skirti mažmeninei prekybai klijai, supakuoti į pakuotes, kurių neto svoris ne didesnis kaip 1 kg: | | | Sudaryti iš natrio silikato emulsijos | 12,5 % | 0 | ex 38.12 | Paruošti dažiklių fiksatoriai, užpildai ir kandikai, naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose: | | | Sudaryti iš krakmolų | 0,51 | 0 [1] | ex 38.19 | Chemijos produktai ir chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų gaminiai (įskaitant sudarytus iš gamtinių produktų mišinių), nenurodyti kitoje vietoje; chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų liekamieji produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | Liejimo formų pagrindai, sudarytos iš dirbtinių dervų | 0,10 | 0 | Produktai iš sorbitolio krekingo | 15 % | 0 | ex 39.02 | Polimerizacijos ir kopolimerizacijos produktai (pavyzdžiui, polietilenas, politetrahaloetilenai, poliizobutilenas, polistirenas, polivinilchloridas, polivinilacetatas, polivinilchloracetatas ir kiti polivinilo dariniai, poliakriliniai ir polimetakriliniai dariniai, kumaroninės-ideninės dervos): | | | Klijų, sudarytų iš dervų emulsijos | 10–20 % | 0 | ex 39.06 | — Kiti polimerai, dirbtinės dervos ir dirbtinės plastikinės medžiagos, įskaitant algino rūgštis, jų druskas ir esterius; linoksinas: | | | Kiti polimerai, dirbtinės dervos ir dirbtinės plastikinės medžiagos, jų druskos ir esteriai, išskyrus algino rūgštis, jų druskas ir esterius | 15 % | 0 | Pastaba: šiame sąraše santrumpa "v c" reiškia "kintamoji sudedamoji dalis". [1] Norvegija turi teisę pasirinkti sistemą, kuri bus taikoma, siekiant atsižvelgti į pagrindinių žemės ūkio produktų kainų skirtumus. [2] Kaip išimtis 2 Protokolo 2 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatoms, Jungtinis Komitetas nusprendžia, kaip įgyvendinami sumažinimai šiai pozicijai, ir pirmojo sumažinimo datą. -------------------------------------------------- Protokolas Nr. 3 dėl sąvokos "produktų kilmė" apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų I DALIS Sąvokos "produktų kilmė" apibrėžimas 1 straipsnis Siekiant įgyvendinti Susitarimą ir nepažeidžiant šio protokolo 2 ir 3 straipsnių nuostatų, šie produktai laikomi: 1. Bendrijos kilmės produktais: a) visiškai Bendrijoje gautais produktais; b) Bendrijoje gautais produktais, kuriuos gaminant naudojami kiti nei a punkte nurodyti produktai, jei tokie produktai buvo pakankamai apdirbti ar perdirbti, kaip apibrėžta 5 straipsnyje. Tačiau ši sąlyga netaikoma produktams, kurie pagal šį protokolą yra kilę Norvegijoje. 2. Norvegijos kilmės produktais: a) Norvegijoje visiškai gauti produktais; b) Norvegijoje gautais produktais, kuriuos gaminant naudojami kiti nei a punkte nurodyti produktai, jei tokie produktai buvo pakankamai apdirbti ar perdirbti, kaip apibrėžta 5 straipsnyje. Tačiau ši sąlyga netaikoma produktams, kurie pagal šį protokolą yra kilę Bendrijoje. C sąraše nurodyti produktai laikinai nepatenka į šio protokolo taikymo sritį. 2 straipsnis 1. Kadangi prekyba tarp Bendrijos ir Austrijos, Suomijos, Islandijos, Portugalijos, Švedijos, Šveicarijos ir tarp Norvegijos bei pastarųjų šešių valstybių, ir taip pat tarp kiekvienos iš tų šešių valstybių tarpusavyje yra reglamentuojama susitarimu, kuriame nustatomos identiškos šiam protokolui taisyklės, šie produktai laikomi: A. Bendrijos kilmės produktais: 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti produktai, kuriuos eksportavus iš Bendrijos jie nebuvo apdirbti ar perdirbti bet kurioje iš šių šešių šalių arba nebuvo pakankamai apdirbti ar perdirbti, kad būtų galima jiems suteikti vienos iš šių šalių kilmės statusą vadovaujantis pirmiau nurodytų susitarimų, atitinkančių šio protokolo 1 straipsnio 1 dalies b punktą ir 2 straipsnio b dalį, nuostatomis, tuo atveju, kai: a) perdirbant ar apdirbant buvo panaudoti tik produktai, kilę šiose šešiose šalyse arba Bendrijoje ar Norvegijoje; b) jei yra procentinis apribojimas – 5 straipsnio A arba B punktuose pateiktuose sąrašuose, kilmės statuso neturinčių produktų dalis vertėje gali būti įskaičiuojama esant tam tikroms sąlygoms, pridedamoji vertė, kuri buvo gauta kiekvienoje šalyje pagal procentines taisykles ir su kitomis taisyklėmis, kurios pateiktos nurodytuose sąrašuose, nesudarant galimybes kumuliacijai iš vienos šalies į kitą. B. Norvegijos kilmės produktais: 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti produktai, kuriuos eksportavus iš Norvegijos jie nebuvo apdirbti ar perdirbti bet kurioje iš šių šešių šalių arba nebuvo pakankamai apdirbti ar perdirbti, kad būtų galima jiems suteikti vienos iš šių šalių statusą kilmės statusą vadovaujantis pirmiau nurodytų susitarimų, atitinkančių šio protokolo 1 straipsnio 1 dalies b punktą ir 2 straipsnio b dalį, nuostatomis, tuo atveju, kai: a) apdirbant arba perdirbant buvo panaudoti tik produktai kilę vienoje iš šių šešių šalių arba Bendrijoje ar Norvegijoje; b) jei yra procentinis apribojimas – 5 straipsnio A arba B punktuose pateiktuose sąrašuose, kilmės statuso neturinčių produktų dalis vertėje gali būti įskaičiuojama esant tam tikroms sąlygoms, pridedamoji vertė, kuri buvo gauta kiekvienoje šalyje pagal procentines taisykles ir su kitomis taisyklėmis, kurios pateiktos nurodytuose sąrašuose nesudarant galimybes kumuliacijai iš vienos šalies į kitą; 2. Siekiant įgyvendinti 1 dalies A punkto a papunktį ir B punkto a papunktį, tas faktas, kad buvo panaudoti kiti nei šioje straipsnio dalyje nurodyti produktai ne didesne nei bendra 5 % dalimi nuo bendros gautų bei importuotų į Norvegiją arba Bendriją produktų vertės, neturi poveikio nustatant tų produktų kilmę, tuo atveju, kai dėl tos priežasties, visų pirma, iš Bendrijos arba Norvegijos eksportuoti produktai nebūtų pakeitę Bendrijos arba Norvegijos kilmės produktų kilmės statuso, jei jie būtų jų sudėtyje. 3. 1 dalies A punkto b papunktyje ir B punkto b papunktyje bei 2 dalyje nurodytais atvejais joks produktas negali būti įtrauktas į sudėtį, jei jis apdirbamas arba perdirbamas vadovaujantis 5 straipsnio 3 dalimi. 3 straipsnis Nepaisant 2 straipsnio nuostatų, ir jei vis tiek laikomasi visų tame straipsnyje numatytų sąlygų, gauti produktai nėra toliau laikomi atitinkamai Bendrijoje arba Norvegijoje gautais produktais tuo atveju, kai apdirbtų arba perdirbtų Bendrijos arba Norvegijos kilmės produktų vertė sudaro didžiausią gautų produktų vertės procentinį dydį. Jei taip nėra, šie produktai laikomi kilusiais toje šalyje, kurioje gauta pridėtinė vertė sudaro didžiausią jų vertės procentinį dydį. 4 straipsnis Toliau nurodyti produktai laikomi visiškai gautais Bendrijoje arba Norvegijoje, kaip apibrėžta 1 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 straipsnio 2 dalies a punkte: a) mineraliniai produktai, išgauti iš jų žemės gelmių ar iš jų jūros dugno; b) jose išauginti augaliniai produktai; c) jose gimę ir užauginti gyvūnai; d) produktai, pagaminti iš joje užaugintų gyvūnų; e) produktai, gauti iš jose vykdomos medžioklės ar žvejybos; f) jūrų žvejybos produktai ir kiti laivais išgaunami iš jūros gauti produktai; g) žuvų perdirbimo laivuose pagaminti produktai tik iš produktų, nurodytų f punkte; h) ten surinkti panaudoti dirbiniai, tinkami tik žaliavų utilizavimui; i) jose vykdomų gamybos procesų atliekos ir laužas; j) jose pagamintos prekės tik iš a–j punktuose išvardytų produktų. 5 straipsnis 1. Siekiant įgyvendinti 1 straipsnio 1 dalies b punktą ir 2 straipsnio b dalį, pakankamu apdirbimu ar perdirbimu laikoma: a) apdirbimas ar perdirbimas, dėl kurio gautos prekės yra klasifikuojamos pagal tarifų poziciją, kitą nei ta pozicija, pagal kurią klasifikuojamas kiekvienas apdirbtas ar perdirbtas produktas, tačiau išskyrus A sąraše nurodytą apdirbimą ar perdirbimą, kai taikomos konkrečios to sąrašo sąlygos; b) B sąraše nurodytas apdirbimas ar perdirbimas. "Skyriai", "skirsniai" ir "tarifų pozicijos" yra Briuselio prekių nomenklatūros muitų tarifų skyriai, skirsniai ir tarifų pozicijos. 2. Jei tam tikram gautam produktui A ir B sąrašo procentinio dydžio taisyklė apriboja medžiagų ir dalių, kurios gali būti panaudotos, vertę, bendra tų medžiagų ir dalių, dėl kurių pasikeitė arba nepasikeitė tarifo pozicija dėl apdirbimo, perdirbimo ar surinkimo neviršijant šiuose sąrašuose nurodytų apribojimų ir sąlygų, vertė negali būti didesnė, palyginti su gautu produktu, už vertę, atitinkančią arba bendrąją normą, jei normos abiejuose sąrašuose yra identiškos, arba didesnę iš dviejų normų, jeigu jos yra skirtingos. 3. Siekiant įgyvendinti 1 straipsnio 1 dalies b punktą ir 2 straipsnio b punktą, toliau nurodytos operacijos vis tiek laikomos nepakankamu apdirbimu ar perdirbimu, kad būtų galima suteikti produktui kilmės statusą, nepriklausomai nuo to, ar pasikeitė tarifo pozicija, ar ne: a) operacijos, kuriomis siekiama užtikrinti gerą produktų būklę juos pervežant ir sandėliuojant (ventiliacija, išdėstymas, džiovinimas, atšaldymas, patalpinimas į druską, sieros dioksido ar kitą vandeninį tirpalą, sugadintų dalių pašalinimas ir panašios operacijos); b) paprastos operacijos, kurias sudaro dulkių nuvalymas, sijojimas, ar pirminė atranka, rūšiavimas, klasifikavimas, suderinimas (įskaitant gaminių komplektų sudarymą), plovimas, dažymas, pjaustymas; c) i) pakuotės pakeitimas ir prekių siuntų išskirstymas bei surinkimas; ii) paprastas išpilstymas į butelius, skardines ar kitas talpyklas, dėjimas į maišus, dėklus, dėžes, kortelių ar lentelių tvirtinimas, kitos paprastos pakavimo operacijos; d) ženklų, etikečių ar kitų panašių atpažinimo ženklų tvirtinimas ant produktų ar jų pakuočių; e) paprasčiausias vienodų ar skirtingų rūšių produktų maišymas, kai vienas ar daugiau mišinio komponentų neatitinka šiame protokole numatytų sąlygų, kad būtų galima juos laikyti turinčiais Bendrijos ar Norvegijos kilmę; f) paprastas gaminių dalių, sudarančių užbaigtą produktą, surinkimas; g) dviejų ar kelių operacijų, išvardytų a–f punktuose, atlikimas; h) gyvulių skerdimas. 6 straipsnis 1. Jei pagal 5 straipsnyje nurodytus A ir B sąrašus nustatoma, kad Bendrijoje ar Norvegijoje gautos prekės laikomos turinčiomis jų kilmės statusą tik tuo atveju, kai apdirbtų ar perdirbtų produktų vertė neviršija nustatyto procentinio gautų prekių vertės dydžio; nustatant tokį procentinį dydį, vertės, į kurias atsižvelgiama, yra šios: - viena vertus, dėl produktų, kurių importą galima įrodyti: jų muitinė vertė importuojant; dėl nenustatytos kilmės produktų: anksčiausiai nustatyta kaina, sumokėta už tokius produktus Susitariančiosios Šalies teritorijoje, kurioje vyksta apdirbamoji gamyba; - kita vertus, gautų prekių ex-works kaina, atėmus grąžintus vidaus mokesčius ar grąžintinus eksporto mokesčius. Šis straipsnis taip pat taikomas įgyvendinant 2 ir 3 straipsnius. 2. Kai taikomi 2 ir 3 straipsniai, "gauta pridėtinė vertė" reiškia skirtumą tarp gautų prekių ex-works kainos, atėmus grąžintus vidaus mokesčius arba grąžintiną eksporto sumą iš atitinkamos šalies ar iš Bendrijos ir visų importuotų bei toje šalyje arba Bendrijoje apdirbtų ir perdirbtų produktų muitinės vertės. 7 straipsnis Norvegijos arba Bendrijos kilmės prekės, kurios sudaro vieną neišardomą siuntą, gali būti transportuojamos per kitas nei Bendrijos, Norvegijos, Austrijos, Suomijos, Islandijos, Portugalijos, Švedijos ar Šveicarijos teritorijas, prireikus perkraunamos ar laikinai sandėliuojami tose teritorijose, jei vežimas per tas teritorijas pateisinamas geografinėmis priežastimis, jei prekės buvo tranzito ar sandėliavimo šalių muitinių priežiūroje, jei jomis tose teritorijose nebuvo prekiaujama arba jos nebuvo pateiktos vidaus vartojimui ir jei su jomis nebuvo atliekamos jokios kitos operacijos, išskyrus iškrovimą, perkrovimą ar operacijas, reikalingas jų gerai būklei išsaugoti. II DALIS Administracinio bendradarbiavimo susitarimai 8 straipsnis 1. Kaip apibrėžta šio protokolo 1 straipsnyje, kilmės statusą turintiems produktams, juos importavus į Bendriją arba Norvegiją ir pateikus A.N.1 judėjimo sertifikatą, taikomos susitarimo nuostatos; judėjimo sertifikato pavyzdys pateikiamas šio protokolo V priede, jį išduoda Norvegijos arba Bendrijos valstybės narės muitinės. 2. Kai taikomas 2 straipsnis ir prireikus 3 straipsnis, naudojamas A.W.1 judėjimo sertifikatas, kurio pavyzdys pateikiamas šio protokolo VI priede. Sertifikatus išduoda kiekvienos iš susijusių šalių, kuriose prekės išsaugant jų būklę buvo laikomos prieš jas reeksportuojant arba kuriose jos buvo apdirbamos ar perdirbamos, kaip nurodyta 2 straipsnyje, muitinės pateikus anksčiau išduotus judėjimo sertifikatus. 3. Norint, kad muitinės galėtų įsitikinti, kokiomis sąlygomis kiekvienoje atitinkamoje šalyje prekės buvo laikomos tais atvejais, kai jos nebuvo muitinės sandėlyje, arba kai jos tokios pat būklės turi būti reeksportuotos, anksčiau išduotus ir prekes importuojant pateiktus judėjimo sertifikatus, prekių turėtojui paprašius, pirmiau minėtos muitinės turi tinkamai patvirtinti importavimo metu ir vėliau kas šešis mėnesius. 4. Norvegijos ir Bendrijos valstybių narių muitinės įgaliojamos išduoti 2 straipsnyje nurodytuose susitarimuose minimus judėjimo sertifikatus vadovaudamosi tuose susitarimuose nustatytomis sąlygomis, jei sertifikatuose nurodytos prekės yra Norvegijos arba Bendrijos teritorijoje. Naudotino sertifikato pavyzdys pateikiamas šio protokolo VI priede. 5. Kai šiame protokole vartojama sąvoka "judėjimo sertifikatas" arba "judėjimo sertifikatai" ir nėra nurodyta, ar atitinkamas sertifikatas ar sertifikatai priklauso 1 dalyje apibūdintam sertifikato tipui arba 2 dalyje apibūdintam sertifikato tipui, atitinkamos nuostatos vienodai taikomos abiem sertifikatų tipams. 9 straipsnis Judėjimo sertifikatas išduodamas tik eksportuotojui pateikus rašytinį prašymą šiam tikslui nustatyta forma. 10 straipsnis 1. Kai eksportuojamos sertifikate nurodytos prekės, judėjimo sertifikatą išduoda eksportuojančios valstybės muitinė. Jis turi būti pateiktas eksportuotojui tuoj po to, kai prekės buvo faktiškai eksportuotos arba kai eksportas yra garantuotas. Išimtiniais atvejais judėjimo sertifikatas gali būti išduotas jame nurodytas prekes eksportavus, jei jis dėl klaidų arba netyčinio neveikimo ar ypatingų aplinkybių nebuvo išduotas eksportavimo metu. Tokiu atveju sertifikate turi būti nurodytos sąlygos, kuriomis vadovaujantis jis buvo išduotas. Judėjimo sertifikatas gali būti išduotas, tik kai jis naudojamas kaip dokumentinis įrodymas, būtinas taikant šiame susitarime numatytą preferencinį režimą. 2. Pagal 8 straipsnio 2 arba 4 dalis išduotame judėjimo sertifikate privalo būti nuorodos į anksčiau išduotą judėjimo sertifikatą ar sertifikatus, kuriais remiantis jis buvo išduotas. 3. Prašymus išduoti judėjimo sertifikatus arba 2 dalyje nurodytus sertifikatus, kuriuos pateikus išduodami nauji sertifikatai, eksportuojančios šalies muitinės privalo saugoti bent jau dvejus metus. 11 straipsnis 1. Eksportuojančios valstybės išduotą judėjimo sertifikatą per keturis mėnesius nuo išdavimo privalu pateikti importuojančios valstybės, į kurią prekės buvo įvežtos, muitinei. 2. Judėjimo sertifikatas, pateikiamas importuojančios valstybės muitinei po šio straipsnio 1 dalyje nurodytos galutinės pateikimo datos, gali būti priimtas taikant preferencinį režimą, jei sertifikatas nebuvo pateiktas iki nustatytos galutinės datos dėl force majeure arba išskirtinių aplinkybių. Kitais pavėluoto pateikimo atvejais importuojančios valstybės muitinė gali priimti sertifikatus, jei prekės buvo jai pateiktos iki nurodytos galutinės datos. 3. Pagal 8 straipsnio 3 dalį patvirtintus arba nepatvirtintus judėjimo sertifikatus saugo importuojančios valstybės muitinė vadovaudamasi toje valstybėje galiojančiomis taisyklėmis. 12 straipsnis Judėjimo sertifikatai išduodami atitinkama forma, kurių pavyzdžiai pateikiami šio protokolo V ir VI prieduose, viena iš kalbų, kuria sudarytas Susitarimas, ir vadovaujantis eksportuojančios valstybės vidaus teisės nuostatomis. Jei pildoma ranka, rašoma rašalu, spausdintinėmis raidėmis. Sertifikato matmenys – 210 x 297 mm. Naudojamas popierius privalo būti baltas, rašomasis, nustatyto dydžio, be mechaninių priemaišų ir sveriantis ne mažiau kaip 25 g/m2. Popieriaus fonas – atspausdintas žalias rėminio ornamento motyvas, leidžiantis aiškiai pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis. Bendrijos valstybės narės ir Norvegija gali pasilikti sau teisę pačioms spausdinti sertifikatus, arba sertifikatus gali spausdinti patikimos spaustuvės. Pastaruoju atveju, kiekviename sertifikate turi būti nuoroda, kad spausdino patikima spaustuvė. Kiekviename sertifikate privalo būti nurodytas spaustuvės pavadinimas bei adresas arba skiriamasis jos atpažinimo ženklas. Sertifikato formoje taip pat turi būti nurodytas serijos numeris, pagal kurį būtų galima spaustuvę atpažinti. 13 straipsnis Judėjimo sertifikatai pateikiami importuojančios valstybės muitinei vadovaujantis tos valstybės nustatyta tvarka. Minėta muitinė gali prašyti sertifikato vertimo. Ji taip pat gali prašyti, kad su importo deklaracija būtų pateiktas importuotojo pareiškimas, kuriame nurodoma, kad prekės atitinka Susitarimo įgyvendinimui būtinas sąlygas. 14 straipsnis 1. Bendrija ir Norvegija laiko mažais paketais asmenims siunčiamas prekes arba prekes, kurios sudaro keliautojų asmens bagažo dalį, produktais, turinčiais kilmės statusą, kuriems taikomas Susitarimas nereikalaujant pateikti judėjimo sertifikato tuo atveju, kai šios prekės nėra importuojamos prekybos tikslais ir buvo deklaruotos kaip atitinkančios šių nuostatų reikalavimus, ir jei nėra abejonių dėl tokios deklaracijos teisingumo. 2. Atsitiktinis importas, kurį sudaro tik asmeniniam gavėjų ar keleivių, ar jų šeimų naudojimui skirtos prekės, nėra laikomas prekybiniu importu, jei iš prekių rūšies ir kiekio akivaizdu, kad jos nėra importuojamos komerciniais tikslais. Be to, bendra tokių prekių vertė neturi viršyti 60 apskaitos vienetų esant mažiems paketams arba 200 apskaitos vienetų, – jei tai yra keliautojo asmens bagažas. 3. Apskaitos vieneto (AV) vertė yra 0,88867088 gramai aukštos kokybės aukso. Jei apskaitos vienetas pasikeičia, Susitariančiosios Šalys susitinka Jungtiniame komitete iš naujo nustatyti vertę auksu. 15 straipsnis 1. Iš Bendrijos ar Norvegijos į parodą kitoje valstybėje, nei nurodytos 2 straipsnyje siunčiamoms prekėms, ir po parodos parduotoms importuoti į Norvegiją arba į Bendriją, taikomos šio Susitarimo nuostatų lengvatos, jei prekės atitinka šio protokolo nuostatas, leidžiančias jas pripažinti Bendrijos arba Norvegijos kilmės statusą turinčiomis prekėmis ir jei muitinei įtikinamai įrodoma, kad: a) eksportuotojas atsiuntė šias prekes iš Bendrijos arba Norvegijos į valstybę, kurioje vyko paroda, ir ten jas eksponavo; b) šis eksportuotojas pardavė ar kitaip perdavė prekes asmeniui Norvegijoje arba Bendrijoje; c) prekės buvo perdu