Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai - Rezoliucija dėl padėties Darfūre



Oficialusis leidinys 254 , 26/10/2007 p. 0039 - 0041



20070628 Rezoliucija [1] dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja, - susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25- 28 d., - atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 177, 178, 179, 180, 181 ir 181a straipsnius, - atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą Kotonu 2000 m. birželio 23 d. (Kotonu susitarimas) [2], iš dalies pakeistą Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. [3], ir ypač į jo 13 straipsnį dėl migracijos, - atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui "Migracija ir vystymasis: keletas konkrečių orientyrų" [4], - atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui "ES veiksmų žmogiškųjų išteklių krizei besivystančių šalių sveikatos apsaugos srityje išspręsti strategija" [5], - atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai "Įnašas rengiant ES poziciją dėl Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema" [6], - atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui "Visuotinis požiūris į migraciją po vienerių metų: visapusės Europos migracijos politikos link" [7], - atsižvelgdama į Europos Komisijos teisėtos migracijos politikos planą [8], - atsižvelgdama į 2006 m. sausio 23- 24 d. Khartoume įvykusį Afrikos Sąjungos (AS) valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikimą, kuriame dar kartą buvo pabrėžtas migracijos mastas ir jos poveikis vystymuisi, - atsižvelgdama į 2006 m. kovo mėn. Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių ekspertų susitikimo plenariniame posėdyje priimtą pranešimą dėl migracijos, - atsižvelgdama į Briuselio deklaraciją ir veiksmų planą dėl prieglobsčio, migracijos ir mobilumo, priimtą 2006 m. balandžio 13 d. vykusiame pirmajame AKR ministrų, atsakingų už prieglobstį, migraciją ir mobilumą, susitikime, - atsižvelgdama į Afrikos ir ES jungtinę deklaraciją dėl migracijos ir vystymosi, priimtą 2006 m. lapkričio 22- 23 d. Tripolyje vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos metu, - atsižvelgdama į 2006 m. liepos 10- 11 d. Rabate vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos migracijos ir vystymosi klausimais rezultatus, - atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl tarptautinės migracijos ir vystymosi [9], - atsižvelgdama į Europos Tarybos 2005 m. gruodžio mėn., 2006 m. kovo mėn. ir 2006 m. gruodžio mėn. susitikimų išvadas, - atsižvelgdama į 2006 m. rugsėjo 14- 15 d. Niujorke įvykusio Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos aukščiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema rezultatus, - atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą "Tarptautinė migracija ir vystymasis" [10], - atsižvelgdama į Pasaulinės tarptautinės migracijos komisijos parengtą 2005 m. spalio mėn. pranešimą "Migracija suvienytame pasaulyje: naujos veiksmų kryptys" [11], - atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2006 m. birželio mėn. pranešimą "Migracijos poveikis kilmės šalims: ką mes žinome?", - atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2002 m. pranešimą "Aukštos kvalifikacijos darbuotojų tarptautinis mobilumas", - atsižvelgdama į Pasaulio banko pranešimą, pavadintą "Pasaulio ekonomikos perspektyvos 2006 m.: migracijos ir pinigų perlaidų ekonominės prielaidos" [12], - atsižvelgdama į Jungtinių Tautų 2001 m. vystymosi programos Žmogaus socialinės raidos 2001 m. ataskaitą, - atsižvelgdama į Europos Parlamento 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl vystymosi ir migracijos [13], - atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, - atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.012/07/galut.), A. kadangi asmenų teisė vykti į užsienį yra neatimama žmogaus teisė, B. kadangi tarptautinė migracija tapo svarbiausiu į tarptautines darbotvarkes įtraukiamu klausimu, kurį politinius sprendimus priimančios institucijos pastaruoju metu svarsto pasaulio, Europos, Europos ir Afrikos bei Europos ir AKR valstybių lygmeniu, ir vis labiau pripažįstama, kad migracija ir vystymasis visame pasaulyje glaudžiai tarp savęs susiję ir daro įtaką vienas kitam, C. kadangi politikai vis labiau sutaria dėl to, kad geresnio migravimo valdymo teikiama nauda galėtų būti labai didelė, galbūt net didesnė nei prekybos kliūčių panaikinimas pasaulio mastu; D. kadangi Europoje tiek Bendrijos, tiek valstybių narių lygmeniu dar nepriimta bendra migracijos politika, o migracijos, vystymosi, prekybos ir saugumo politikos klausimus tvarko skirtingi skyriai, kurių veikla tarpusavyje nekoordinuojama, E. kadangi nėra tarptautinio sutarimo dėl (labai) kvalifikuotų darbuotojų migracijos daromo realaus poveikio kilmės šalims, o diskusijoms būdinga nemaža sumaištis ir nusivylimas, ypač todėl, kad trūksta patikimų statistikos duomenų ir galimų politinių rekomendacijų siekiant spręsti protų nutekėjimo problemą poveikio vertinimo tyrimų, F. kadangi protų nutekėjimo klausimas nebuvo reikiamai sprendžiamas vykstant ES ir AKR dialogui, G. kadangi iš daugelio AKR šalių daugiau kaip 10 proc. aukštąjį išsilavinimą turinčių suaugusių gyventojų emigravo į Europos Sąjungą, Šiaurės Ameriką ir kitas išsivysčiusias šalis, o į pietus nuo Sacharos esančiame Afrikos regione pastebimi didžiausi kvalifikuotų darbuotojų migracijos padariniai ir beveik visas regionas susiduria su problema, kad EBPO šalyse gyvena daugiau nei 20 proc. [14] aukštąjį išsilavinimą turinčių regiono gyventojų, o iš kai kurių mažų šalių migravusiųjų skaičius siekia grėsmingą 80 proc. ribą [15], H. kadangi, nors pagrindiniai migracijos centrai yra Azija ir Lotynų Amerika, daugiausia aukštos kvalifikacijos migrantų į Europą atvyksta iš Afrikos (13,5 proc. ne EBPO šalyse gimusių, bet ES gyvenančių aukštos kvalifikacijos darbuotojų) [16], I. kadangi statistikos duomenys apie migracijos srautus iš kai kurių Afrikos šalių dažnai yra neišsamūs ir pasenę, todėl politikos formuotojai netenka svarbios sprendimų priėmimo priemonės, I. kadangi Jungtinių Tautų vystymosi programoje tvirtinama, kad dėl protų nutekėjimo besivystančios šalys praranda milijonus dolerių [17], turint mintyje tai, kad globalizacijos veikiamame pasaulyje žinios yra pagrindinis vystymosi veiksnys, J. kadangi į pietus nuo Sacharos nusidriekusiame Afrikos regione vadinamasis protų nutekėjimas gali sukelti gyvybiškai svarbių sričių, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo sričių, darbuotojų trūkumą ir tai galėtų turėti pražūtingų pasekmių šių pagrindinių paslaugų teikimui ir kokybei, L. kadangi išvykus kvalifikuotam migrantui kilmės šalis praranda pajamas iš mokesčių, be to, ankstesnės investicijos į švietimą ir kvalifikuotų specialistų mokymą blogiausiu atveju prarandamos, o geriausiu atveju — tiesiogiai negrąžinamos, taip pat šalis praranda kvalifikaciją ir patirtį, kurie galėtų prisidėti prie vystymosi; M. kadangi protų nutekėjimas sulėtina naujovių taikymą kilmės šalyse, taigi dar daugiau kenkia ekonomikos augimo potencialui, N. kadangi protų nutekėjimas gali turėti socialinių pasekmių šeimų sudėčiai, lyčių lygybei, vaikų švietimui ir sveikatai, O. kadangi migracijos poveikis migrantų vaikų augimui, sveikatai ir švietimui teigiamas (lėšų pervedimas gali padėti mažinti vaikų darbą ir didinti namų ūkio išlaidų dalį švietimui ir sveikatai) arba neigiamas (šeimos išsiskyrimas ir stresas, mažesnė tėvų priežiūra, dėl kurios gali pablogėti mokyklos lankomumas ir mokymosi rezultatai), P. kadangi daugelis Europos šalių priėmė teisės aktus, siekdamos palengvinti kvalifikuotų darbuotojų atvykimą, ypač numatydamos selektyvią migrantų priėmimo politiką, kuri vadinama selektyvia migracija, kad galėtų konkuruoti su Šiaurės Amerika pritraukiant gabiausius besivystančių šalių piliečius, ir tai paaštrino kvalifikuotų darbuotojų nutekėjimo iš daugelio pietinių šalių, o ypač iš į pietus nuo Sacharos esančių Afrikos šalių, problemą, Q. kadangi, nors Europa ir AKR šalys įsipareigojo dirbti siekdamos Tūkstantmečio vystymosi tikslų, įskaitant siekį užtikrinti visuotinį pradinį švietimą (2-asis tikslas), siekį sumažinti vaikų mirtingumą (4-asis tikslas), siekį gerinti motinų sveikatą (5-asis tikslas) ir siekį kovoti su ŽIV/AIDS, maliarija ir kitomis ligomis (6-asis tikslas), pasiekti šiuos tikslus gali trukdyti tai, kad labai daug mokytojų, gydytojų ir medicinos seserų išvyko iš Afrikos šalių į EBPO šalis, ir tai, kad stokojama tarptautinių reguliavimo pagrindų, skirtų šių tikslų įgyvendinimui užtikrinti, R. kadangi kvalifikuotų darbuotojų migraciją iš besivystančių šalių į Europą skatina ekonominiai veiksniai (skurdas, nepakankamas išsivystymas, maži atlyginimai, prasta švietimo sistema, EBPO šalių gyventojų senėjimas ir jų skaičiaus mažėjimas, kurie prisideda prie darbuotojų trūkumo), politiniai veiksniai (prievarta, konfliktai, politinės represijos, ypač išsilavinusių asmenų persekiojimai, kuriuos apsunkina jų tremtis) ir — ypač tai aktualu Afrikos šalims — geografinis artumas, bendra kalba ir kolonijiniai arba istoriniai ryšiai, S. kadangi darbo jėgos poreikis Europos šalyse daro neigiamą poveikį AKR šalims, iš kurių nuteka kvalifikuota darbo jėga, todėl AKR šalyse blogėja gyvenimo kokybė ir viešosios socialinės paslaugos, T. kadangi neteisėtos arba priverstinės migracijos problema sprendžiama kaip saugumo klausimas, neatsižvelgiant į platesnį vystymosi kontekstą ir migracijos problemą apimančias vystymosi strategijas, U. kadangi kvalifikuotų darbuotojų migracija gali turėti teigiamų pasekmių, dėl jos pavieniams migrantams gali būti suteikta geresnių ekonominių galimybių ir didesnis darbo užmokestis, be to, migracija gali būti naudinga migrantų šeimoms kilmės šalyje ir taip pat kilmės šaliai, ypač dėl to, kad į šią šalį pervedamos lėšos, V. kadangi svarbu pažymėti galimą teigiamą migracijos poveikį, nes šalims ir tautoms pradėjus bendrauti skatinamas geresnis civilizacijų ir kultūrų tarpusavio supratimas ir peržengiamos pokolonijinio ir teritorinio suskirstymo ribos, W. kadangi sunki migrantų integracija priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse, diskriminacija ir intelektinio potencialo nepanaudojimas (reiškinys, kai migrantas samdomas darbui, kuriam nenaudojama jo (jos) turima kvalifikacija) gali stabdyti migrantų karjeros raidą, X. kadangi lėšų pervedimai yra antras didžiausias besivystančių šalių išorinio finansavimo šaltinis, nes jie daro teigiamą poveikį kilmės šaliai (visų pirma todėl, kad padidinamos migrantų šeimų pajamos, vartojimas ir investicijos, o kartu spartinamas ekonomikos augimas) ir priešingą poveikį nei ekonomikos krizių, karų ir gamtos nelaimių atvejais, bet vis dėlto iki 20 proc. jų vertės prarandama dėl mokesčių už pervedimą, Y. kadangi savanoriškų etiško įdarbinimo elgesio kodeksų (jie tam tikrais atvejais ne visiškai atitinka Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) įtvirtintas nuostatas) veiksmingumu suabejojo ekspertai ir praktikai, ypač todėl, kai jie taikomi tik valstybiniame sektoriuje, Z. kadangi grįžtamoji migracija (sudarant sąlygas dvipusiam judėjimui iš kilmės ir paskirties šalių) iš tiesų palengvina tarptautinį mobilumą, leidžia vystytis tarptautiniam sąmoningumui ir priimančiosioms ir kilmės šalims suteikia daug vystymosi galimybių, ji turėtų būti skatinama ir lengvinama, AA. kadangi grįžtamoji migracija, kai ji pagrįsta savanorišku migrantų grįžimu į savo kilmės šalį ir ypač, kai ji atitinkamai remiama, teikia daugiau galimybių spręsti protų nutekėjimo problemą ir skatinti vystymąsi, AB. kadangi grįžę migrantai gali, nors ir paradoksalu, labai sunkiai vėl integruotis kilmės šalyse, be to, gali būti mažiau už niekad anksčiau nemigravusius asmenis prisitaikę prie nedarbo kilmės šalyje, AC. kadangi yra įrodymų, kad migrantų būrimas į nacionalines ar tarptautines migrantų asociacijas, pvz., diasporas, nukreipiant jų veiklą vystymosi klausimų sprendimo linkme (vadinamasis bendro vystymosi reiškinys), gali daryti labai teigiamą įtaką ir priimančiosioms, ir siunčiančiosioms šalims, AD. kadangi dėl Europos gyventojų senėjimo kvalifikuotos darbo jėgos rinka ateityje patirs dar didesnį spaudimą ir padaugės jau dabar pastebimų problemų, ES ir AKR šalyse reikės atsakingiau ir geriau valdyti kvalifikuotos darbo jėgos migraciją, AE. kadangi vienodi sprendimai tinka ne visiems; kadangi reikės atlikti išsamesnius AKR nacionalinių darbo rinkų tyrimus siekiant sumažinti informacijos trūkumą ir tinkamiau spręsti kvalifikuotos darbo jėgos migracijos keliamas problemas, 1. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis dėti daugiau pastangų siekiant įvykdyti įsipareigojimą įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač tikslą iki 2015 m. per pusę sumažinti itin didelį skurdą pasaulyje; 2. pabrėžia faktą, kad potenciali gero tarptautinės migracijos valdymo nauda gali būti didesnė už naudą, kurią galima gauti sumažinus tarptautinės prekybos apribojimus, 3. pažymi, kad bloga ir nenuosekli migracijos politika turi didžiulių padarinių, pasireiškiančių asmens kentėjimu ir ilgalaikiu šalies atsilikimu; 4. ragina ES ir AKR šalis spręsti migracijos problemas, įskaitant protų nutekėjimo problemą, remiantis iš tiesų vystomąja partneryste pagal Kotonu susitarimą, ypač pagal jo 13 straipsnį, ir, siekiant sušvelninti neigiamus ekonominius ir socialinius kvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, parengti specialią migracijos politiką ir numatyti režimus, skirtus toms besivystančioms šalims, iš kurių dideliu mastu migruoja kvalifikuoti darbuotojai, ypač Afrikos šalims, esančioms į pietus nuo Sacharos; 5. yra susirūpinusi, kad dabartinėje Europos Komisijos ir ES valstybių narių migracijos politikoje daugiau dėmesio skiriama saugumo, o ne vystymosi prioritetams; 6. išreiškia susirūpinimą dėl to, kad ES gali priimti diskriminuojamo pobūdžio praktinius nurodymus skirtingų kategorijų migrantų atžvilgiu, ir ragina Europos Komisiją padėti to išvengti; taigi ragina Komisiją visų kategorijų migrantams taikyti Teisėtos migracijos politikos plane [18] labai aukštos kvalifikacijos migrantams numatytas palankias darbo ir apgyvendinimo sąlygas, pvz., galimybę gauti ES darbo leidimą (ES žaliąją kortelę), išduodamą vienoje valstybėje narėje, bet galiojantį visoje ES, kurios netrukus bus nustatytos atitinkamoje direktyvoje; 7. pabrėžia, kad ES vystomoji pagalba turėtų būti skirta skurdui, taigi ir kai kurioms migracijos priežastims šalinti; 8. pabrėžia, kad būtina kurti integruotą tarptautinio, regioninio (įskaitant ES ir AKR lygmenis) ir nacionalinio lygmenų migracijos politiką, užtikrinant, kad migracijos klausimai būtų įtraukti į skurdo mažinimo strategijas ir kad būtų suderintos visos įtakos migracijai galinčios turėti politikos sritys, pvz., žemės ūkis, žuvininkystė, prekyba, vystymasis, saugumas, teisingumas ir vidaus reikalai bei užsienio reikalai; 9. ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis bendrai įgyvendinti migracijos ir vystymosi politiką ir ištirti jų tarpusavio sąveiką, siekiant sustiprinti šių abiejų politikos krypčių veiksmingumą; 10. ragina ES valstybes nares, tarptautines tarpvyriausybines institucijas ir kitas atsakingas institucijas parengti ir įgyvendinti prevencijos priemones bei strategijas, skirtas panaikinti rasinei diskriminacijai, ksenofobijai, etnocentrizmui ir kitam tokio pobūdžio nepakantumui AKR šalių migrantams; 11. mano, kad rengiant bendrą visos ES migracijos politiką būtina praplėsti bendro sprendimo su Parlamentu procedūros ir kvalifikuotos daugumos balsavimo Taryboje taikymą, ir ragina Tarybą šito siekti; Elgesio kodeksas 12. džiaugiasi ES Tarybos 2006 m. balandžio mėn. išvadomis, kuriose aptariami darbuotojų stokos besivystančių šalių sveikatos apsaugos sektoriuje sprendimo klausimai; 13. ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares, kaip numatyta 2006 m. balandžio mėn. Tarybos išvadose, parengti sveikatos apsaugos darbuotojų ES etiško įdarbinimo elgesio kodeksą (jis turi atitikti Tarptautinės darbo organizacijos nuostatas) ir jį įgyvendinti ir palankiai vertina tas ES valstybes nares, pvz., Jungtinę Karalystę, kurios jau tai padarė; 14. rekomenduoja į ES elgesio kodeksą įtraukti kitas svarbias sritis, pvz., švietimo sritį, taip pat rekomenduoja, kad naujajame kodekse būtų siekiama, jog viešojo arba privataus sektorių darbdaviai laikytųsi etiško požiūrio, arba — ir tai būtų netgi geriau — susilaikytų nuo kvalifikuotų migrantų įdarbinimo visose srityse, kuriose jų kilmės šaliai labai trūksta darbo jėgos; 15. remia dvišalius ir daugiašalius kilmės šalių ir priimančiųjų šalių susitarimus siekiant: i) padidinti indėlį į vystymąsi; ii) formuoti žmogiškuosius ir institucinius pajėgumus, kad migracija duotų kuo daugiau naudos; iii) sudaryti geresnes socialines ir ekonomines sąlygas kilmės šalyse, kad sumažėtų veiksnių, verčiančių žmones palikti namus ir išvykti ieškoti geresnio gyvenimo; ir iv) skatinti palaikymą ir sąmoningumo ugdymą; 16. pabrėžia, kad savanoriškas etiško įdarbinimo elgesio kodeksas, ypač jei jo nuostatos taikomos tik valstybiniame sektoriuje, yra gera priemonė, bet jos jokiu būdu neužtenka norint panaikinti didelio masto kvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, — reikia numatyti skatinamųjų priemonių kilmės šalyse ir priimančiose šalyse; Investicijos į švietimą 17. ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis žymiai padidinti investicijas į profesinį mokymą ir švietimą besivystančiose šalyse, sutelkiant dėmesį į sektorius, kuriuose trūksta darbuotojų, ypač į sveikatos apsaugos ir švietimo sektorius; 18. ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis kurti nacionalinius ir regioninius kompetencijos centrus, visų pirma universitetus ir mokslinių tyrimų institutus, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo srityse; dar ragina ES ir AKR šalis kurti šiuos įvairių disciplinų kompetencijos centrus, tinkamai panaudojant Europos vystymosi fondo (EVF) išteklius visuose sektoriuose, kuriuose būtina siekti ekonominio augimo ir tvaraus vystymosi; 19. mano, kad ES valstybės narės ir besivystančios šalys turėtų patvirtinti vis aktyvesnes kvalifikacijos kėlimo iniciatyvas ir nemažai lėšų investuoti į švietimą; primena, kad remia vadinamąjį 20/20 tikslą, pagal kurį 20 proc. valstybinės paramos lėšų iš šiaurės valstybių ir 20 proc. iš pietų valstybių nacionalinių biudžetų būtų skiriama pagrindinių socialinių paslaugų (sveikatos apsauga ir švietimas) sričiai remti; 20. ragina besivystančias šalis iš naftos pramonės ekonominio pakilimo gaunamą pelną investuoti į ilgalaikes švietimo ir profesinio mokymo strategijas ir programas ir gautas pajamas naudoti skaidriai; 21. ragina AKR šalis vystyti turimus potencialius ekonominės gerovės šaltinius ir ypatingą dėmesį skirti žmogiškųjų išteklių vystymui ir darbo vietų kūrimui visuose svarbiausiuose sektoriuose, siekiant skatinti kvalifikuotus darbuotojus likti kilmės šalyse arba į jas grįžti; 22. ragina Europos Komisiją bendradarbiauti su AKR sekretoriatu siekiant nustatyti ekonominės paramos iniciatyvas pagal Kotonu susitarimą, kurios padėtų kilmės šalims pagerinti ekonominę padėtį ir sumažinti nelegalios migracijos mastą, o kartu ir įtampą tarp Jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) šalių partnerių; 23. ragina ES valstybes nares siekti Lisabonos tikslų, pvz., švietimo kokybės gerinimo ir moterų skaičiaus darbo rinkoje didinimo, siekiant padidinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą ES; Intelektinio potencialo nepanaudojimas 24. pabrėžia neigiamus intelektinio potencialo nepanaudojimo padarinius visiems susijusiems subjektams, kadangi priimančiosios šalys negali pasinaudoti migrantų kvalifikacija, kilmės šalys praranda investicijų ir migrantai dirba darbą, kuriame nenaudojama jų turima kvalifikacija; 25. ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis ryžtingų priemonių siekiant panaikinti intelektinio potencialo nepanaudojimo problemą, pvz., užtikrinti tarptautinį arba bendrą dvišalį diplomų ir kvalifikacijos pripažinimą ir dėti daug pastangų, kad būtų pašalinta diskriminacija įdarbinimo etapu; 26. ragina Europos Komisiją teikti pasiūlymus dėl Europos sistemos, pagal kurią nustatoma užsienio diplomų tarpusavio atitiktis, rengimo; Pinigų pervedimai 27. primena, kad pervedami pinigai yra ir turėtų būti privačios lėšos, ir primena, kad asmenys negali būti verčiami pervesti pinigus ir kad pinigų pervedimai jokiu būdu negali pakeisti oficialios vystymosi pagalbos; 28. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis numatyti ir įgyvendinti politiką siekiant kiek galima padidinti teigiamą pinigų pervedimo poveikį, užtikrinant platesnio masto, greitesnį, pigesnį ir geriau nukreiptą pervedamų pinigų judėjimą, visų pirma sumažinti biurokratines kliūtis ir pagerinti smulkiems sandoriams vykdyti skirtas banko paslaugas pernelyg daug nereguliuojant rinkos; 29. ypač ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis įgyvendinti politiką, kuria būtų siekiama: - pagerinti ir išplėsti migrantų ir jų šeimų narių prieigą prie finansų įstaigų paslaugų (angl. banking the unbanked) [19], - remti ir aktyviai skatinti finansų įstaigas išnagrinėti strategijas, kuriomis siekiama sumažinti pinigų perlaidų kainą, ypač plėtojant naudojimąsi naujomis technologijomis, - skatinti pinigų pervedimus į kilmės šalis atleidžiant nuo mokesčių ir kilmės, ir paskirties šalyje, - skatinti, kad į kilmės šalį pervedamos lėšos būtų nukreiptos į vystymosi projektus (ypač susijusius su švietimu ir sveikatos apsauga) papildant pervedamas lėšas nacionaliniais ir vietos valdžios įstaigų įnašais (vadinamosios papildomos lėšos) [20], - kurti naujoviškus finansinius produktus, skirtus migrantams, pvz., priimančiosiose šalyse neapmokestinamos vystymuisi skirtos taupomosios sąskaitos, kurias naudodami migrantai galėtų taupyti lėšas, kurios vėliau būtų pervedamos į kilmės šalį, - nukreipti pervedamus pinigus į produktyvias investicijas, palengvinant kredito gavimo sąlygas labai mažoms ir mažoms bei vidutinėms įmonėms ir gerinant migrantų bei jų šeimų finansinį švietimą, - padaryti pinigų pervedimus greitesnius ir saugesnius siekiant skatinti migrantus naudoti oficialias pervedimų sistemas ir užtikrinti finansinių operacijų, atliekamų vadinamaisiais neoficialiais kanalais, ypač hawala tinklais, skaidrumą; 30. vis dėlto įspėja apie pernelyg didelio finansinių srautų reguliavimo pavojų, kadangi tai galėtų kliudyti pervedamų lėšų judėjimui arba jį apsunkinti, ir ragina ES valstybes nares ir Europos Parlamentą į tai atsižvelgti svarstant Europos Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje [21]; Apykaitinė migracija 31. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migraciją rengiant susitarimus dėl konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima padėti didinti atvykimui ir readmisijai taikomų reikalavimų ir procedūrų abiejose — paskirties ir kilmės — šalyse lankstumą ir sudaryti ilgesnes ir lankstesnes sutartis bei pakartotinio atvykimo galimybę apykaitiniams migrantams; 32. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migraciją numatant vadinamąją dviejų kėdžių sistemą pietų šalių valstybinio sektoriaus darbuotojams (mokytojams, mokslininkams ir gydytojams); dar kartą ragina Europos Komisiją atlikti valstybių narių patirties taikant dviejų kėdžių sistemą tyrimus; 33. mano, kad šiuo metu Komisijos rengiamoje direktyvoje dėl aukštos kvalifikacijos darbuotojų deramas dėmesys turėtų būti skiriamas kvalifikuotų darbuotojų padėčiai siekiant paskatinti jų apykaitinę migraciją ir (arba) laikiną grįžimą į kilmės šalis; 34. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti į savo kilmės šalis grįžtančių migrantų pensijų, sveikatos draudimo išmokų perkeliamumą ir galimybę grįžti gydytis į šalį, kurioje buvo teikiamos paslaugos; 35. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis išnagrinėti susitarimus dėl dvigubos pilietybės siekiant paskatinti apykaitinę migraciją ir laikiną grįžimą; 36. ragina ES suteikti galimybę migrantams, kurie galbūt norėtų grįžti į savo kilmės šalį, per tam tikrą laikotarpį nuo jų pradinio grįžimo apsispręsti vėl grįžti į ES; 37. ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares numatyti ypatingas iniciatyvas, netgi sukurti atskirą biudžeto eilutę, kurioje įrašytos lėšos būtų skirtos savanoriškam migrantų grįžimui remti pagal bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis migracijos ir prieglobsčio srityse teminę programą, numatant: - įtraukti grįžusius migrantus į vystymosi programas, kuriose dalyvaudami jie galėtų sėkmingai naudoti įgytą kvalifikaciją, ir užtikrinti tinkamą jų reintegraciją į visuomenę; - siūlyti migrantams, kurie galėtų grįžti į savo kilmės šalį, profesines ir finansines paskatas bei atitinkamas jų profesinį vystymąsi palaikančias infrastruktūras; - gerinti grįžusių migrantų prieigą prie paskolų ir vadovų rengimo mokymų siekiant paskatinti mažų įmonių kūrimą; Diasporos ir bendras vystymasis 38. pripažįsta diasporų ir migrantų asociacijų svarbą stiprinant ES ir kilmės šalių santykius, ypač migracijos srityje; ragina besivystančių šalių ir valstybių narių institucijas glaudžiau bendradarbiauti, įskaitant bendro vystymosi projektų vykdymą; 39. mano, kad bendras vystymasis, kuris neatsiejamas nuo diasporų vaidmens, kurį jos atlieka padėdamos savo kilmės šalims vystytis, pripažinimo ir palaikymo, turėtų būti visiškai pripažintas Europos lygmeniu; 40. ragina priimančiąsias ir kilmės šalis techninėmis ir finansinėmis priemonėmis remti diasporų ir migrantų asociacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama integruoti migrantus, vykdyti kolektyvinius lėšų pervedimus, investuoti į projektus savo kilmės šalyse ir platinti informaciją apie įgytas teises; 41. pataria kilmės šalių vyriausybėms užmegzti glaudesnius ryšius su migrantais kuriant specialias institucijų platformas, kuriose kartu dirbtų įvairūs valstybės veikėjai; 42. pripažįsta ir skatina aktyvų diasporų dalyvavimą stiprinant priimančiųjų ir kilmės šalių prekybos ir ekonominį bendradarbiavimą, ypač šalinant informacijos teikimo kliūtis; 43. skatina diasporas įsitraukti ir palengvinti kvalifikacijos ir žinių perdavimo veiklą, ypač skatinant plėtoti ryšius tarp EBPO šalyse gyvenančių kvalifikuotų darbuotojų ir kilmės šalyse likusių darbuotojų, kuriant tarptautinius mokslininkų ir mokslo darbuotojų tinklus, skaitmeninius universitetus ir skatinant nuotolinį mokymąsi, ir džiaugiasi Tarptautinės migracijos organizacijos (Migracija Afrikos vystymuisi skatinti) ir pagal Jungtinių Tautų Vystymosi programą "Žinių perdavimas per emigravusius piliečius" šioje srityje vykdomomis programomis; 44. džiaugiasi, kad pagal AKR migracijos priemonę Afrikoje buvo sukurti migracijos mokslinių tyrimų centrai, kurie yra patikimų duomenų šaltinis ir papildoma geresnio politikos, ypač vykdomos AKR vyriausybių, formavimo ir migracijos valdymo priemonė; 45. džiaugiasi, kad buvo pranešta apie migracijos informacijos ir valdymo centrų [22], kurie turėtų teikti informaciją ir paramą potencialiems ir grįžtantiems migrantams, steigimą pagal ES programą, susijusią su migracija ir Afrikos vystymusi, ir ragina ES valstybes nares teikti šiems centrams finansinę ir techninę paramą; 46. pripažįsta svarbų NVO indėlį siekiant geriau valdyti migracijos srautus, ypač didinant migrantų įnašą į jų kilmės šalių vystymąsi, ir ragina tinkamai remti migracijos srityje aktyviai veikiančias NVO; 47. pabrėžia, kad diasporų, migrantų asociacijų ir NVO vaidmenį turėtų papildyti nuosekli ir veiksminga migracijos ir vystymosi politika priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse; 48. paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai ir Afrikos Sąjungai. [1] Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija). [2] OL L 317, 2000 12 15, p. 3. [3] OL L 287, 2005 10 28, p. 4. [4] COM(2005) 0390. [5] COM(2005) 0642. [6] COM(2006) 0409. [7] COM(2006) 0735. [8] COM(2005) 0669. [9] A/RES/61/208. [10] A/60/871. [11] www.gcim.org [12] http://www.worldbank.org/globaloutlook [13] P6_TA(2006)0319. [14] EBPO (2006) "Migracijos padariniai kilmės šalims: ką mes žinome?", (2006). [15] Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimas "Tarptautinė migracija ir vystymasis" (A/60/871). [16] EBPO (2006) "Migracijos padariniai kilmės šalims: ką mes žinome?", (2006). [17] JTVP Žmogaus socialinės raidos 2001 m. ataskaita. [18] COM(2005) 0669. [19] Taip pavadino JK Bendruomenių Rūmų Tarptautinio vystymosi komitetas. [20] Tokia strategija buvo sėkmingai pritaikyta Meksikos "Dos por uno" programoje ir Italijos "Juntos por los Andes" iniciatyvoje. [21] COM(2005) 0603. [22] Pirmasis migracijos informacijos ir valdymo centras bus įsteigtas Bamake (Malis). --------------------------------------------------