Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje laikino taikymo



Oficialusis leidinys L 155 , 22/06/2010 p. 0010 - 0018



Susitarimas dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje 1. Šiuo dokumentu pakeičiamas 2001 m. sausio 25 d. Laikinasis susitarimas (toliau – 2001 m. susitarimas), o tarpinis susitarimas tampa galutiniu įsipareigojimu bendradarbiauti siekiant užtikrinti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ilgalaikį išsaugojimą ir valdymą. 2. Susitarimo paskirtis – draugiškai išspręsti Čilės ir Europos bendrijos (kurią Tarptautiniame jūrų teisės tribunole ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pakeitė Europos Sąjunga (ES)) ginčus dėl durklažuvių žvejybos) [1]. 3. Šalys oficialiai patvirtina, kad šiame Susitarime išdėstyti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje išsaugojimo, jų valdymo ir bendradarbiavimo pagrindai. 4. ES ir Čilės dvišalis mokslinis ir techninis komitetas (DMTK) ir toliau atliks ryšių centro, skirto su durklažuvių išteklių išsaugojimu susijusiems abipusiai svarbiems klausimams, funkciją; kad mokslinis ir techninis bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis, DMTK suteikiami šie įgaliojimai: a) būti forumu, kuriame keičiamasi informacija apie durklažuvių išteklius, taip pat ES ir Čilės žvejybos veiklą, ir bet kokia kita informacija, reikalinga priimant sprendimus dėl išteklių išsaugojimo ir valdymo; b) reguliariai vertinti išteklių būklę, stebėti žvejybos tendencijas ir vertinti poveikį nežvejojamoms rūšims bei jūrų ekosistemai; c) peržiūrėti taikomas išteklių išsaugojimo priemones ir teikti konsultacijas dėl galimų naujų priemonių, įskaitant priegaudos taisykles; d) vadovaujantis darbų programa nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus ir rengti įvairias papildomas programas, įskaitant duomenų rinkimo protokolus; e) keistis informacija apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir skatinti juos naudoti; f) prieš DMTK posėdžius keistis visų Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių abiejų Šalių laivynų segmentų duomenimis apie sugautus kiekius ir žvejybos pastangas; g) apsvarstyti tolesnes mokslinio, techninio ar administracinio bendradarbiavimo priemones. 5. Kad pradėtų veikti pagal įgaliojimus, DMTK sušaukiamas į neeilinį posėdį (TIMING) ir vadovaujasi toliau nurodytais Šalių sutartais tikslais ir principais: a) durklažuvių žvejybą Šalys vykdo paisydamos sugautų kiekių, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui, ir taip, kad ši žvejyba netrukdytų siekti minėtų išteklių tvarumo ir jūrų ekosistemos apsaugos tikslo; b) išteklių pasiskirstymą, erdvinę struktūrą ir dinamiką stebi Čilės ir ES žvejybos laivai, kurių mokslinio stebėjimo priemonės atitinka sutartus mokslinių tyrimų parametrus, kurie leidžia patikimai vertinti situaciją, o ją įvertinus priimti tinkamus valdymo sprendimus; c) naudojamos duomenų rinkimo sistemos turėtų būti patikimos, sparčios ir suderinamos su durklažuvių žvejybos reikalavimais ir apimtimi; d) kad užtikrintų durklažuvių išteklių tvarumą, Šalys išlaiko savo esamą durklažuvių žvejybos lygį, kuris nustatomas pagal dabartinį Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių laivų skaičių arba buvusį didžiausią laivų skaičių. 6. Šalys įsipareigoja ir toliau plėtoti šio dvišalio bendradarbiavimo ir ES bei Čilės remiamų daugiašalių konsultacijų sąsają. 7. Į šiuo metu vykdomas daugiašales konsultacijas turėtų būti įtraukti visi atitinkami durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklos vykdytojai, be to, turėtų būti pakviesti stebėtojai iš įvairių organizacijų, turinčių teisėtų su durklažuvių žvejyba susijusių interesų. 8. ES ir Čilė įsipareigoja ir toliau veiksmingai skatinti daugiašalį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti aptariamus išteklius jų buveinėje bei ekosistemoje ir visame jų migravimo areale. 9. Kad užtikrintų tvarų durklažuvių žvejybos plėtojimą, Šalys deramai atsižvelgia į veiksmus, kurių imtasi daugiašaliu lygiu, ir siekia skatinti išteklių išsaugojimo ir valdymo iniciatyvas regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurių narės jos yra. 10. Šiuo tikslu Šalys siekia skatinti ir kitus durklažuvių žvejybos veiklos vykdytojus laikytis pirmiau minėtų principų ir tikslų, visų pirma susijusių su tų šalių esamų žvejybos lygių išlaikymu. 11. Atsižvelgdamos į pirmiau minėtus principus ir vadovaudamosi DMTK rengiama darbų programa Šalys nustatys bendrą tvarką, pagal kurią būtų analizuojama, apdorojama ir vertinama jų žvejybos laivų surinkta informacija. Tokia tvarka turėtų būti siekiama nustatyti išteklių būklę (erdvės ir laiko požiūriu) nagrinėjant jų struktūrą ir biologines savybes, taip pat tiriant jų buveines – taip Šalys galėtų įgyti daugiau žinių; be to, ši tvarka leistų išnagrinėti galimą žvejybos poveikį įvairioms ekosistemos dalims, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir būtinybei švelninti poveikį aplinkai ir mažinti žalą, daromą paukščiams, vėžliams ir rykliams, taip pat Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies maisto grandinėms ir fizinei aplinkai. 12. Šalys pareiškia, kad pagal šį Susitarimą jų žvejybos laivai neprivalės taikyti specialių išteklių išsaugojimo priemonių, kuriomis būtų nustatytas mažiausias žvejojamų rūšių žuvų ilgis. 13. Tačiau, atsižvelgdami į visus biologinius sužvejotų žuvų kiekio aspektus, jie vadovaujasi atsargumo principu ir, remdamiesi patikimiausia turima moksline informacija, toliau siekia kurti ir taikyti alternatyvias priemones, skirtas užtikrinti, kad įvairi žvejybos veikla nedarytų nepageidaujamo poveikio jautrioms jūrų ekosistemos buveinėms. 14. Šalys patvirtina, kad jų laivai įpareigojami: a) visada naudoti operacinę laivų stebėjimo sistemą (LSS), susietą su vėliavos valstybe; b) reguliariai teikti laivo tipo, sugauto kiekio, žvejybos pastangų pagal rajoną ir laikotarpius duomenis, kuriais šalys galės keistis prieš DMTK posėdžius; c) teikti informaciją apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir ja keistis; d) rinkti duomenis, reikalingus DMTK durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje dinamikos ir būklės vertinimams atlikti, ir kitą išteklių išsaugojimui ir valdymui aktualią informaciją. 15. Šalys sutaria, kad durklažuves žvejojantiems ES laivams, kurie laikosi šiame Susitarime išdėstytų tikslų, susijusių su esamais žvejybos pastangų lygiais, sugautais kiekiais, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui vadovaujantis minėtų išteklių tvarumo užtikrinimo tikslu, ir stebėjimo bei keitimosi informacija nuostatų, leidžiama įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus. 16. Įplaukimo į paskirtuosius Čilės uostus žuvims iškrauti arba perkrauti tvarka išdėstyta šio Susitarimo I priede. 17. Šalys kartu praneš Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui, kad išsprendė ginčą ir todėl sutarė nutraukti procesą (Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7), ir prašys Tribunolo priimti nutartį, kurioje būtų užfiksuotas bylos nutraukimas ir kuria sekretoriui būtų pavesta išbraukti šią bylą iš bylų sąrašo. Kadangi Šalys nusprendė nutraukti bylą Tarptautiniame jūrų teisės tribunole būtent dėl to, kad išsprendė ginčą, jos taip pat prašys, kad Tribunolas šį faktą užregistruotų, o susitarimo sąlygas nurodytų atitinkamoje nutartyje dėl bylos nutraukimo arba jos priede. 18. Be to, Šalys informuoja PPO generalinį direktorių, kad Tarptautinio jūrų teisės tribunolo nustatyta privalomo sprendimo priėmimo procedūra (byla Nr. 7) nutraukiama, ir praneša jam pasiekto susitarimo sąlygas, nurodydamos savo sprendimą neatnaujinti PPO susitarime dėl ginčų sprendimo numatytos ginčų sprendimo procedūros dėl bylos DS 193 dėl atitinkamų GATT straipsnių taikymo durklažuves žvejojančių ES laivų tranzitui, žuvų perkrovimui ir komercinei prieigai, susijusiems su įplaukimu į Čilės uostus. 19. Šalys sutaria šiam Susitarimui taikyti Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, kuris įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d., VIII antraštinėje dalyje išdėstytas ginčų vengimo ir sprendimo nuostatas. 20. Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys pranešė viena kitai, kad baigtos šiam tikslui reikalingos procedūros, pirmąją dieną. 21. Šalys susitaria nuo pasirašymo, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip nuo 2009 m. gruodžio 31 d., laikinai taikyti 15 punktą. 22. Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris yra šio Susitarimo depozitaras. 23. Nuo įsigaliojimo dienos šis Susitarimas pakeičia Laikinąjį susitarimą, kurį Šalys pasirašė 2001 m. sausio 25 d. Europos Sąjungos vardu Čilės Respublikos vardu [1] Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7 ir PPO byla DS 19. -------------------------------------------------- I PRIEDAS i) Siekdamos įgyvendinti šį Susitarimą, likus 45 dienoms iki Susitarimo 4 punkte nurodytų DMTK posėdžių Šalys pateikia viena kitai laivų sąrašą, kuriame nurodo tokius duomenis: 1. laivo pavadinimą; 2. radijo šaukinį; 3. Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) registracijos numerį (jei yra); 4. laivo savininko vardą, pavardę ir kitą informaciją (pilietybę, adresą); 5. laivo vėliavos valstybę; 6. bendrą ilgį (m); 7. automatinės vietos nustatymo sistemos markę ir modelį, taip pat atpažinties kodą ir pakrantės stoties (LES), su kuria ji susieta, pavadinimą; 8. kontaktinio asmens vėliavos valstybėje ir Europos Komisijoje vardą, pavardę ir buvimo vietą. ii) Į paskirtąjį Čilės uostą norinčio įplaukti ES laivo kapitonas arba jo atstovas, naudodamas pridedamą A formą, likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatomo įplaukimo į uostą apie tai praneša kompetentingoms Čilės valdžios institucijoms. iii) Kompetentingos Čilės valdžios institucijos per 24 valandas elektroniniu arba kitu būdu oficialiai patvirtina, kad laivas gali įplaukti į uostą ir atlikti iškrovimo arba perkrovimo operaciją. iv) Remiantis 14 punkto a papunkčiu, kiekvienąkart įplaukdami į Čilės išskirtinę ekonominę zoną, kad patektų į uostą, ES laivai per savo vėliavos valstybės stebėjimo centrą nedelsdami perduoda palydovinį signalą Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. LSS bazinių pranešimų perdavimas turi būti atliekamas 60 minučių intervalais. v) Pirmajame DMTK posėdyje Čilė turi nurodyti savo išskirtinės ekonominės zonos koordinates. vi) Jei Čilės kompetentingos valdžios institucijos turi tvirtą pagrindą manyti, kad ES žvejybos laivo pateikta pirmiau nurodyta informacija yra neteisinga, Čilės kompetentingų valdžios institucijų prašymu to laivo vėliavos valstybės kompetentingos valdžios institucijos pateikia laivo navigacinį maršrutą. Tokiu atveju, norėdama pasikonsultuoti su atsakingomis valdžios institucijomis, Čilė nedelsdama apie tai informuos vėliavos valstybę ir Europos Komisiją. vii) Laivams vykdant iškrovimo ar perkrovimo operacijas Čilės kompetentingų valdžios institucijų paskirti inspektoriai gali tikrinti dokumentus, laivo žurnalą, žvejybos įrankius ir laive laikomą sugautą kiekį. Tokios patikros atliekamos taip, kad iškrovimo ar perkrovimo operacijos, kurios paprastai turėtų būti atliekamos per 24 valandas nuo įplaukimo į uostą, nebūtų nepagrįstai trukdomos. Reikalaujama, kad prieš atlikdami patikrą inspektoriai laivo kapitonui pateiktų specialų inspektoriaus tapatybę patvirtinantį dokumentą. viii) Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad uoste atliekamų patikrų rezultatai visada būtų pateikiami laivo kapitonui peržiūrėti bei pasirašyti ir kad ataskaitą užpildytų bei pasirašytų inspektorius. Tikrinamo laivo kapitonui suteikiama galimybė pateikti bet kokias pastabas apie ataskaitą ir prireikus susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, ypač jei ataskaitos turinys yra sunkiai suprantamas. ix) Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad patikros ataskaitos kopija būtų įteikiama tikrinamo laivo kapitonui saugoti laive ir tikrinamo laivo vėliavos valstybės kompetentingoms valdžios institucijoms. x) Laivų kapitonai gali savo nuožiūra spręsti, kaip bus disponuojama laive laikomu sugautu kiekiu. xi) Laikantis 15 ir 16 punktų, ES laivai naudosis šiais paskirtaisiais uostais: Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso. xii) Uostuose, kuriais leidžiama naudotis, galima vykdyti tik tokią veiklą: 1. iškrauti durklažuvių išteklius; 2. perkrauti durklažuvių išteklius; 3. papildyti laivo atsargas; 4. remontuoti laivą. Tai, kas pirmiau išdėstyta, neapriboja galimybės ES laivams gauti leidimą įplaukti į kitus tinkamus Čilės valdžios institucijų pasiūlytus šalies uostus išskirtinai laivų remonto tikslu. Jei laivo tikslas – papildyti atsargas, tepalus, kurą, pakavimo medžiagas, su žuvų apdorojimu laive susijusius ir kitus kasdienėms reikmėms būtinus išteklius ar pakeisti įgulos sudėtį, į tą laivą gali patekti tik tai, kas reikalinga jo veiklai užtikrinti; kitiems žvejybos laivams skirtos medžiagos ar įgulos nariai į laivą patekti negali. Šios nuostatos netaikomos avarijos ar force majeure atvejais. xiii) Čilės kompetentingos valdžios institucijos neleis įplaukti į uostą tiems ES laivams, kurie neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų. Draudimas įplaukti į uostą turėtų būti pagrįstas, o tokio draudimo priežastys turėtų būti nedelsiant oficialiai praneštos laivo kapitonui, vėliavos valstybei ir Europos Komisijai. Draudimo įplaukti į uostą atvejus Šalys aptaria artimiausiame DMTK posėdyje, o iki tol laivas įplaukti į Čilės uostus negali. xiv) Bet kurios iš Šalių prašymu, siekiant aptarti bet kokius su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus, sušaukiamas neeilinis DMTK posėdis. A FORMA INFORMACIJA, KURIĄ TURI IŠ ANKSTO PATEIKTI LEIDIMO ĮPLAUKTI Į UOSTĄ PRAŠANTYS LAIVAI 1. Uostas, į kurį ketinama įplaukti 2. Numatoma įplaukimo data ir laikas 3. Tikslas (-ai) 4. Laivo pavadinimas 5. Vėliavos valstybė 6. Laivo tipas 7. Tarptautinis radijo šaukinys 8. Laivo kontaktinė informacija 9. Laivo savininkas (-ai) 10. Registracijos pažymėjimo Nr. 11. TJO laivo Nr. (jei yra) 12. Išorinė atpažintis (jei yra) 13. Laivo matmenys Ilgis Plotis Grimzlė 14. Laivo kapitono vardas, pavardė ir pilietybė 15. Bendras laive laikomas sugautas kiekis Rūšis Produkto pavidalas Žvejybos rajonas Kiekis 16. Kiekis, kurį ketinama iškrauti Rūšis Kiekis 17. Kiekis, kurį ketinama perkrauti uoste Rūšis Kiekis 18. Galutinė sugauto kiekio paskirties vieta Čilė Kita +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- B PRIEDAS MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA Nr. 177/2009 Čilės atstovybė Europos Sąjungoje kreipiasi į Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą ir turi garbę priminti Europos Komisijos ir Čilės ataskaitą, dėl kurios susitarta po 2009 m. spalio 5– 6 d. Niujorke įvykusių dvišalių techninių konsultacijų dėl durklažuvių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje. Dėl ataskaitos I priedo xi punkto Čilės atstovybė norėtų paprašyti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato iš dalies pakeisti ataskaitoje pateiktą Čilės paskirtų uostų sąrašą. Šiuo tikslu Čilės atstovybė informuoja Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą, kad naujai paskirti uostai yra Arika, Antofagasta ir Punta Arenas. Čilės atstovybė Europos Sąjungoje norėtų paprašyti Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato skirti reikiamą dėmesį pirmiau nurodytam klausimui ir reiškia jam savo didžią pagarbą. Briuselis, 2009 m. lapkričio 23 d. Europos Komisijos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniam direktoratui Briuselis -------------------------------------------------- Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Susitarimo dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje laikino taikymo A. Europos Sąjungos laiškas Gerb. pone (-ia), Turiu garbę priminti Europos Sąjungos ir Čilės derybas, kurios vyko 2008 m. spalio 15– 16 d. Briuselyje ir kuriose buvo pasiektas Susitarimas dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje (toliau – Susitarimas), taip pat dvišales technines diskusijas, kurios vyko 2009 m. spalio 5 ir 6 d. Niujorke. Europos Sąjunga pradėjo vidaus procedūras, skirtas 2008 m. spalio 15– 16 d. pasiektam Susitarimui dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje, įskaitant išsamų I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5– 6 d., sudaryti. Kol šios procedūros nebaigtos, Europos Sąjunga laikinai taiko 2008 m. spalio 15– 16 d. pasiektą Susitarimą dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ir jo I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5– 6 d., kartu su papildymais, padarytais 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota. Toliau nurodyti dokumentai ir informacija yra neatsiejama šio Susitarimo pasikeičiant laiškais dalis: a) 2008 m. spalio 15– 16 d. Briuselyje pasiektas Susitarimas su pakeitimais, padarytais: b) Susitarimo išsamiu I priedu, dėl kurio sutarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5– 6 d. Niujorke; c) 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kuria Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems ES laivams leidžiama įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso uostus, atsižvelgiant į b punkte minėto priedo xi punktą. d) Dvišalio techninio ir mokslinio komiteto pirmas posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d. Būčiau dėkingas, jeigu praneštumėte, kad gavote šį laišką, ir patvirtintumėte, kad šis laiškas ir Jūsų atsakymas sudaro Čilės ir Europos Sąjungos susitarimą laikinai taikyti Susitarimą pagal pirmiau nurodytų dokumentų nuostatas. Šis Susitarimas bus taikomas nuo kitos dienos po Jūsų atsakymo dienos. Reiškiu Jums savo didžią pagarbą. Europos Sąjungos vardu Pirmininkas B. Čilės Respublikos laiškas Gerb. pone (-ia), Turiu garbę pranešti, kad gavau Jūsų šios dienos laišką, kuriame rašoma: "Turiu garbę priminti Europos Sąjungos ir Čilės derybas, kurios vyko 2008 m. spalio 15– 16 d. Briuselyje ir kuriose buvo pasiektas Susitarimas dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje (toliau – Susitarimas), taip pat dvišales technines diskusijas, kurios vyko 2009 m. spalio 5– 6 d. Niujorke. Europos Sąjunga pradėjo vidaus procedūras, skirtas 2008 m. spalio 15– 16 d. pasiektam Susitarimui dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje, įskaitant išsamų I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5– 6 d., sudaryti. Kol šios procedūros nebaigtos, Europos Sąjunga laikinai taiko 2008 m. spalio 15– 16 d. pasiektą Susitarimą dėl durklažuvių išteklių išsaugojimo Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ir jo I priedą, dėl kurio sutarta 2009 m. spalio 5– 6 d., kartu su papildymais, padarytais 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota. Toliau nurodyti dokumentai ir informacija yra neatsiejama šio Susitarimo pasikeičiant laiškais dalis: a) 2008 m. spalio 15– 16 d. Briuselyje pasiektas Susitarimas su pakeitimais, padarytais: b) Susitarimo išsamiu I priedu, dėl kurio sutarta dvišaliame techniniame susitikime, įvykusiame 2009 m. spalio 5– 6 d. Niujorke; c) 2009 m. lapkričio 23 d. Čilės verbaline nota, kuria Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies tarptautiniuose vandenyse durklažuves žvejojantiems ES laivams leidžiama įplaukti į Čilės Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso uostus, atsižvelgiant į b punkte minėto priedo xi punktą. d) Dvišalio techninio ir mokslinio komiteto pirmas posėdis įvyks ne vėliau kaip 2011 m. sausio 1 d. Būčiau dėkingas, jeigu praneštumėte, kad gavote šį laišką, ir patvirtintumėte, kad šis laiškas ir Jūsų atsakymas sudaro Čilės ir Europos Sąjungos susitarimą laikinai taikyti Susitarimą pagal pirmiau nurodytų dokumentų nuostatas. Šis Susitarimas bus taikomas nuo kitos dienos po Jūsų atsakymo dienos." Turiu garbę patvirtinti, kad Jūsų laiškas ir šis atsakymas sudaro Čilės ir Europos Sąjungos susitarimą. Reiškiu Jums savo didžią pagarbą. Čilės Respublikos vardu Prezidentas -------------------------------------------------- PRIEDAS SUSITARIMAS DĖL DURKLAŽUVIŲ IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMO RAMIOJO VANDENYNO PIETRYTINĖJE DALYJE 1. Šiuo dokumentu pakeičiamas 2001 m. sausio 25 d. Laikinasis susitarimas (toliau – 2001 m. susitarimas), o tarpinis susitarimas tampa galutiniu įsipareigojimu bendradarbiauti siekiant užtikrinti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje ilgalaikį išsaugojimą ir valdymą. 2. Susitarimo paskirtis – draugiškai išspręsti Čilės ir Europos bendrijos (kurią Tarptautiniame jūrų teisės tribunole ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pakeitė Europos Sąjunga (ES)) ginčus dėl durklažuvių žvejybos [1]. 3. Šalys oficialiai patvirtina, kad šiame Susitarime išdėstyti durklažuvių išteklių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje išsaugojimo, jų valdymo ir bendradarbiavimo pagrindai. 4. ES ir Čilės dvišalis mokslinis ir techninis komitetas (DMTK) ir toliau atliks ryšių centro, skirto su durklažuvių išteklių išsaugojimu susijusiems abipusiai svarbiems klausimams, funkciją; kad mokslinis ir techninis bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis, DMTK suteikiami šie įgaliojimai: a) būti forumu, kuriame keičiamasi informacija apie durklažuvių išteklius, taip pat ES ir Čilės žvejybos veiklą, ir bet kokia kita informacija, reikalinga priimant sprendimus dėl išteklių išsaugojimo ir valdymo; b) reguliariai vertinti išteklių būklę, stebėti žvejybos tendencijas ir vertinti poveikį nežvejojamoms rūšims bei jūrų ekosistemai; c) peržiūrėti taikomas išteklių išsaugojimo priemones ir teikti konsultacijas dėl galimų naujų priemonių, įskaitant priegaudos taisykles; d) vadovaujantis darbų programa nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus ir rengti įvairias papildomas programas, įskaitant duomenų rinkimo protokolus; e) keistis informacija apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir skatinti juos naudoti; f) prieš DMTK posėdžius keistis visų Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių abiejų Šalių laivynų segmentų duomenimis apie sugautus kiekius ir žvejybos pastangas; g) apsvarstyti tolesnes mokslinio, techninio ar administracinio bendradarbiavimo priemones. 5. Kad pradėtų veikti pagal įgaliojimus, DMTK sušaukiamas į neeilinį posėdį (TIMING) ir vadovaujasi toliau nurodytais Šalių sutartais tikslais ir principais: a) durklažuvių žvejybą Šalys vykdo paisydamos sugautų kiekių, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui, ir taip, kad ši žvejyba netrukdytų siekti minėtų išteklių tvarumo ir jūrų ekosistemos apsaugos tikslo; b) išteklių pasiskirstymą, erdvinę struktūrą ir dinamiką stebi Čilės ir ES žvejybos laivai, kurių mokslinio stebėjimo priemonės atitinka sutartus mokslinių tyrimų parametrus, kurie leidžia patikimai vertinti situaciją, o ją įvertinus priimti tinkamus valdymo sprendimus; c) naudojamos duomenų rinkimo sistemos turėtų būti patikimos, sparčios ir suderinamos su durklažuvių žvejybos reikalavimais ir apimtimi; d) kad užtikrintų durklažuvių išteklių tvarumą, Šalys išlaiko savo esamą durklažuvių žvejybos lygį, kuris nustatomas pagal dabartinį Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklą vykdančių laivų skaičių arba buvusį didžiausią laivų skaičių. 6. Šalys įsipareigoja ir toliau plėtoti šio dvišalio bendradarbiavimo ir ES bei Čilės remiamų daugiašalių konsultacijų sąsają. 7. Į šiuo metu vykdomas daugiašales konsultacijas turėtų būti įtraukti visi atitinkami durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje veiklos vykdytojai, be to, turėtų būti pakviesti stebėtojai iš įvairių organizacijų, turinčių teisėtų su durklažuvių žvejyba susijusių interesų. 8. ES ir Čilė įsipareigoja ir toliau veiksmingai skatinti daugiašalį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti aptariamus išteklius jų buveinėje bei ekosistemoje ir visame jų migravimo areale. 9. Kad užtikrintų tvarų durklažuvių žvejybos plėtojimą, Šalys deramai atsižvelgia į veiksmus, kurių imtasi daugiašaliu lygiu, ir siekia skatinti išteklių išsaugojimo ir valdymo iniciatyvas regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurių narės jos yra. 10. Šiuo tikslu Šalys siekia skatinti ir kitus durklažuvių žvejybos veiklos vykdytojus laikytis pirmiau minėtų principų ir tikslų, visų pirma susijusių su tų šalių esamų žvejybos lygių išlaikymu. 11. Atsižvelgdamos į pirmiau minėtus principus ir vadovaudamosi DMTK rengiama darbų programa Šalys nustatys bendrą tvarką, pagal kurią būtų analizuojama, apdorojama ir vertinama jų žvejybos laivų surinkta informacija. Tokia tvarka turėtų būti siekiama nustatyti išteklių būklę (erdvės ir laiko požiūriu) nagrinėjant jų struktūrą ir biologines savybes, taip pat tiriant jų buveines – taip Šalys galėtų įgyti daugiau žinių; be to, ši tvarka leistų išnagrinėti galimą žvejybos poveikį įvairioms ekosistemos dalims, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir būtinybei švelninti poveikį aplinkai ir mažinti žalą, daromą paukščiams, vėžliams ir rykliams, taip pat Ramiojo vandenyno pietrytinės dalies maisto grandinėms ir fizinei aplinkai. 12. Šalys pareiškia, kad pagal šį Susitarimą jų žvejybos laivai neprivalės taikyti specialių išteklių išsaugojimo priemonių, kuriomis būtų nustatytas mažiausias žvejojamų rūšių žuvų ilgis. 13. Tačiau, atsižvelgdami į visus biologinius sužvejotų žuvų kiekio aspektus, jie vadovaujasi atsargumo principu ir, remdamiesi patikimiausia turima moksline informacija, toliau siekia kurti ir taikyti alternatyvias priemones, skirtas užtikrinti, kad įvairi žvejybos veikla nedarytų nepageidaujamo poveikio jautrioms jūrų ekosistemos buveinėms. 14. Šalys patvirtina, kad jų laivai įpareigojami: a) visada naudoti operacinę laivų stebėjimo sistemą (LSS), susietą su vėliavos valstybe; b) reguliariai teikti laivo tipo, sugauto kiekio, žvejybos pastangų pagal rajoną ir laikotarpius duomenis, kuriais šalys galės keistis prieš DMTK posėdžius; c) teikti informaciją apie ekologiškus ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius ir ja keistis; d) rinkti duomenis, reikalingus DMTK durklažuvių žvejybos Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje dinamikos ir būklės vertinimams atlikti, ir kitą išteklių išsaugojimui ir valdymui aktualią informaciją. 15. Šalys sutaria, kad durklažuves žvejojantiems ES laivams, kurie laikosi šiame Susitarime išdėstytų tikslų, susijusių su esamais žvejybos pastangų lygiais, sugautais kiekiais, kurie turi prilygti arba būti artimi didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sugautam kiekiui vadovaujantis minėtų išteklių tvarumo užtikrinimo tikslu, ir stebėjimo bei keitimosi informacija nuostatų, leidžiama įplaukti į paskirtuosius Čilės uostus. 16. Įplaukimo į paskirtuosius Čilės uostus žuvims iškrauti arba perkrauti tvarka išdėstyta šio Susitarimo I priede. 17. Šalys kartu praneš Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui, kad išsprendė ginčą ir todėl sutarė nutraukti procesą (Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7), ir prašys Tribunolo priimti nutartį, kurioje būtų užfiksuotas bylos nutraukimas ir kuria sekretoriui būtų pavesta išbraukti šią bylą iš bylų sąrašo. Kadangi Šalys nusprendė nutraukti bylą Tarptautiniame jūrų teisės tribunole būtent dėl to, kad išsprendė ginčą, jos taip pat prašys, kad Tribunolas šį faktą užregistruotų, o susitarimo sąlygas nurodytų atitinkamoje nutartyje dėl bylos nutraukimo arba jos priede. 18. Be to, Šalys informuoja PPO generalinį direktorių, kad Tarptautinio jūrų teisės tribunolo nustatyta privalomo sprendimo priėmimo procedūra (byla Nr. 7) nutraukiama, ir praneša jam pasiekto susitarimo sąlygas, nurodydamos savo sprendimą neatnaujinti PPO susitarime dėl ginčų sprendimo numatytos ginčų sprendimo procedūros dėl bylos DS 193 dėl atitinkamų GATT straipsnių taikymo durklažuves žvejojančių ES laivų tranzitui, žuvų perkrovimui ir komercinei prieigai, susijusiems su įplaukimu į Čilės uostus. 19. Šalys sutaria šiam Susitarimui taikyti Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, kuris įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d., VIII antraštinėje dalyje išdėstytas ginčų vengimo ir sprendimo nuostatas. 20. Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys pranešė viena kitai, kad baigtos šiam tikslui reikalingos procedūros, pirmąją dieną. 21. Šalys susitaria nuo pasirašymo, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip nuo 2009 m. gruodžio 31 d., laikinai taikyti 15 punktą. 22. Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris yra šio Susitarimo depozitaras. 23. Nuo įsigaliojimo dienos šis Susitarimas pakeičia Laikinąjį susitarimą, kurį Šalys pasirašė 2001 m. sausio 25 d. I PRIEDAS i) Siekdamos įgyvendinti šį Susitarimą, likus 45 dienoms iki Susitarimo 4 punkte nurodytų DMTK posėdžių Šalys pateikia viena kitai laivų sąrašą, kuriame nurodo tokius duomenis: 1. laivo pavadinimą; 2. radijo šaukinį; 3. Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) registracijos numerį (jei yra); 4. laivo savininko vardą, pavardę ir kitą informaciją (pilietybę, adresą); 5. laivo vėliavos valstybę; 6. bendrą ilgį (m); 7. automatinės vietos nustatymo sistemos markę ir modelį, taip pat atpažinties kodą ir pakrantės stoties (LES), su kuria ji susieta, pavadinimą; 8. kontaktinio asmens vėliavos valstybėje ir Europos Komisijoje vardą, pavardę ir buvimo vietą. ii) Į paskirtąjį Čilės uostą norinčio įplaukti ES laivo kapitonas arba jo atstovas, naudodamas pridedamą A formą, likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatomo įplaukimo į uostą apie tai praneša kompetentingoms Čilės valdžios institucijoms. iii) Kompetentingos Čilės valdžios institucijos per 24 valandas elektroniniu arba kitu būdu oficialiai patvirtina, kad laivas gali įplaukti į uostą ir atlikti iškrovimo arba perkrovimo operaciją. iv) Remiantis 14 punkto a papunkčiu, kiekvienąkart įplaukdami į Čilės išskirtinę ekonominę zoną, kad patektų į uostą, ES laivai per savo vėliavos valstybės stebėjimo centrą nedelsdami perduoda palydovinį signalą Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. LSS bazinių pranešimų perdavimas turi būti atliekamas 60 minučių intervalais. v) Pirmajame DMTK posėdyje Čilė turi nurodyti savo išskirtinės ekonominės zonos koordinates. vi) Jei Čilės kompetentingos valdžios institucijos turi tvirtą pagrindą manyti, kad ES žvejybos laivo pateikta pirmiau nurodyta informacija yra neteisinga, Čilės kompetentingų valdžios institucijų prašymu to laivo vėliavos valstybės kompetentingos valdžios institucijos pateikia laivo navigacinį maršrutą. Tokiu atveju, norėdama pasikonsultuoti su atsakingomis valdžios institucijomis, Čilė nedelsdama apie tai informuos vėliavos valstybę ir Europos Komisiją. vii) Laivams vykdant iškrovimo ar perkrovimo operacijas Čilės kompetentingų valdžios institucijų paskirti inspektoriai gali tikrinti dokumentus, laivo žurnalą, žvejybos įrankius ir laive laikomą sugautą kiekį. Tokios patikros atliekamos taip, kad iškrovimo ar perkrovimo operacijos, kurios paprastai turėtų būti atliekamos per 24 valandas nuo įplaukimo į uostą, nebūtų nepagrįstai trukdomos. Reikalaujama, kad prieš atlikdami patikrą inspektoriai laivo kapitonui pateiktų specialų inspektoriaus tapatybę patvirtinantį dokumentą. viii) Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad uoste atliekamų patikrų rezultatai visada būtų pateikiami laivo kapitonui peržiūrėti bei pasirašyti ir kad ataskaitą užpildytų bei pasirašytų inspektorius. Tikrinamo laivo kapitonui suteikiama galimybė pateikti bet kokias pastabas apie ataskaitą ir prireikus susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, ypač jei ataskaitos turinys yra sunkiai suprantamas. ix) Čilės kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad patikros ataskaitos kopija būtų įteikiama tikrinamo laivo kapitonui saugoti laive ir tikrinamo laivo vėliavos valstybės kompetentingoms valdžios institucijoms. x) Laivų kapitonai gali savo nuožiūra spręsti, kaip bus disponuojama laive laikomu sugautu kiekiu. xi) Laikantis 15 ir 16 punktų, ES laivai naudosis šiais paskirtaisiais uostais: Arikos, Antofagastos ir Punta Arenaso. xii) Uostuose, kuriais leidžiama naudotis, galima vykdyti tik tokią veiklą: 1. iškrauti durklažuvių išteklius; 2. perkrauti durklažuvių išteklius; 3. papildyti laivo atsargas; 4. remontuoti laivą. Tai, kas pirmiau išdėstyta, neapriboja galimybės ES laivams gauti leidimą įplaukti į kitus tinkamus Čilės valdžios institucijų pasiūlytus šalies uostus išskirtinai laivų remonto tikslu. Jei laivo tikslas – papildyti atsargas, tepalus, kurą, pakavimo medžiagas, su žuvų apdorojimu laive susijusius ir kitus kasdienėms reikmėms būtinus išteklius ar pakeisti įgulos sudėtį, į tą laivą gali patekti tik tai, kas reikalinga jo veiklai užtikrinti; kitiems žvejybos laivams skirtos medžiagos ar įgulos nariai į laivą patekti negali. Šios nuostatos netaikomos avarijos ar force majeure atvejais. xiii) Čilės kompetentingos valdžios institucijos neleis įplaukti į uostą tiems ES laivams, kurie neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų. Draudimas įplaukti į uostą turėtų būti pagrįstas, o tokio draudimo priežastys turėtų būti nedelsiant oficialiai praneštos laivo kapitonui, vėliavos valstybei ir Europos Komisijai. Draudimo įplaukti į uostą atvejus Šalys aptaria artimiausiame DMTK posėdyje, o iki tol laivas įplaukti į Čilės uostus negali. xiv) Bet kurios iš Šalių prašymu, siekiant aptarti bet kokius su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus, sušaukiamas neeilinis DMTK posėdis. A FORMA INFORMACIJA, KURIĄ TURI IŠ ANKSTO PATEIKTI LEIDIMO ĮPLAUKTI Į UOSTĄ PRAŠANTYS LAIVAI 1. Uostas, į kurį ketinama įplaukti 2. Numatoma įplaukimo data ir laikas 3. Tikslas (-ai) 4. Laivo pavadinimas 5. Vėliavos valstybė 6. Laivo tipas 7. Tarptautinis radijo šaukinys 8. Laivo kontaktinė informacija 9. Laivo savininkas (-ai) 10. Registracijos pažymėjimo Nr. 11. TJO laivo Nr. (jei yra) 12. Išorinė atpažintis (jei yra) 13. Laivo matmenys Ilgis Plotis Grimzlė 14. Laivo kapitono vardas, pavardė ir pilietybė 15. Bendras laive laikomas sugautas kiekis Rūšis Produkto pavidalas Žvejybos rajonas Kiekis 16. Kiekis, kurį ketinama iškrauti Rūšis Kiekis 17. Kiekis, kurį ketinama perkrauti uoste Rūšis Kiekis 18. Galutinė sugauto kiekio paskirties vieta Čilė Kita +++++ TIFF +++++ B PRIEDAS MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA Nr. 177/2009 Čilės atstovybė Europos Sąjungoje kreipiasi į Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą ir turi garbę priminti Europos Komisijos ir Čilės ataskaitą, dėl kurios susitarta po 2009 m. spalio 5– 6 d. Niujorke įvykusių dvišalių techninių konsultacijų dėl durklažuvių Ramiojo vandenyno pietrytinėje dalyje. Dėl ataskaitos I priedo xi punkto Čilės atstovybė norėtų paprašyti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato iš dalies pakeisti ataskaitoje pateiktą Čilės paskirtų uostų sąrašą. Šiuo tikslu Čilės atstovybė informuoja Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinį direktoratą, kad naujai paskirti uostai yra Arika, Antofagasta ir Punta Arenas. Čilės atstovybė Europos Sąjungoje norėtų paprašyti Europos Komisijos jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato skirti reikiamą dėmesį pirmiau nurodytam klausimui ir reiškia jam savo didžią pagarbą. Briuselis, 2009 m. lapkričio 23 d. Europos Komisijos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniam direktoratui Briuselis [1] Tarptautinio jūrų teisės tribunolo byla Nr. 7 ir PPO byla DS 19. --------------------------------------------------