ES IR LIBANO ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2016

2016 m. lapkričio 11 d.

dėl ES ir Libano partnerystės prioritetų [2016/2368]

ES IR LIBANO ASOCIACIJOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Asociacijos taryba rekomenduoja Šalims įgyvendinti ES ir Libano partnerystės prioritetus, įskaitant susitarimą, kurie pateikti šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

PRIEDAS

ES IR LIBANO PARTNERYSTĖS PRIORITETAI IR SUSITARIMAS

LIBANO IR ES PARTNERYSTĖS PRIORITETAI

Atnaujinta ES ir Libano partnerystė (2016–2020 m.)

Libano ir ES partnerystės prioritetų nustatymas

Vykstant diskusijoms ir konsultacijoms dėl Europos kaimynystės politikos (toliau – EKP) peržiūros, Libanas ėmėsi vadovaujamo vaidmens. Arabų pozicija, kuri buvo pateikta per Beirute vykusią konferenciją dėl EKP peržiūros, buvo svarbus dokumentas, prisidėjęs prie konsultacijų proceso, kurio rezultatas buvo peržiūrėta EKP. Apskritai prioritetai grindžiami Libano įsitraukimu į EKP peržiūrą ir jais nustatomas politinio bendradarbiavimo bei trumpojo ir vidutinio laikotarpio intervencijų modelis, remiantis Libano vyriausybės nustatytais prioritetais. Be to, Libanas ir ES kaip partneriai šiandien ypač aštriai susiduria su skubiai spręstinais uždaviniais, susijusiais su užsitęsusiomis krizėmis. Norint juos spręsti, reikalingas pirmiau minėtas modelis, kad būtų atsižvelgta į išskirtines regiono aplinkybes ir jų poveikį Libanui.

ES ir Libanas savo partnerystę vertina kaip bendrų vertybių išraišką ir abipusių interesų pripažinimą. Žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, įtvirtintos atitinkamuose tarptautiniuose, regioniniuose ir nacionaliniuose teisės aktuose, yra bendros vertybės. Esminis ES ir Libano santykių elementas – pagarba demokratijos principams ir pagrindinėms teisėms. Norint pasiekti bendrą tikslą – bendrą taikos, gerovės ir stabilumo erdvę – reikia bendradarbiauti, ypač prisiimant bendrą atsakomybę, laikantis diferencijavimo principo ir užtikrinant glaudesnę partnerystę, kurios pagrindas – būtinybė išsaugoti Libano atvejį kaip nuosaikumo pavyzdį visam regionui ir atsižvelgti į lemiamą vaidmenį, kurį atlieka jo gyvybingas privatusis sektorius ir dinamiška pilietinė visuomenė.

Imdamiesi skubiausiai spręstinų klausimų, tarp jų – migracijos ir terorizmo, Libanas ir ES toliau sieks pagrindinių savo ilgalaikės partnerystės tikslų – dirbti siekiant tvaraus stabilumo Libane ir regione, ES aktyviai bendradarbiaujant su Libano valdžios institucijomis, palaikant dialogą su visomis politinėmis partijomis, remiant ekonomikos augimą per stiprias valstybines institucijas ir gaivinant Libano ekonomiką, taip pat pasitelkiant Libano privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės potencialą. Kiekvienoje iš toliau nurodytų prioritetinių sričių, dėl kurių susitarta, kai kuriuos uždavinius būtina spręsti neatidėliojant, o kai kuriems įgyvendinimo etapams, kad jie būtų sėkmingi, reikės tinkamai pasirengti vidutiniu laikotarpiu.

ES ir Libano asociacijos taryba patvirtina šią atnaujintą partnerystę kaip naujų, specialiai pritaikytų dvišalių santykių, įskaitant atnaujintą politinį dialogą, pavyzdį. Laikotarpis iš karto po Asociacijos tarybos posėdžio bus lemiamos svarbos, kad įsipareigojimai taptų veiksmais; tam abi Šalys turės veiksmingai įgyvendinti partnerystės prioritetus ir prie jų pridedamą susitarimą. Partnerystės prioritetų laikotarpio vidurio peržiūra leis juos atitinkamai pakoreguoti ir prireikus patikslinti. Galiausiai, šios atnaujintos partnerystės sėkmė bus matuojama pagal tai, kiek ji atitinka Libano ir ES poreikius. Šiame dokumente ir jo priede išdėstytų prioritetų ir įsipareigojimų sąrašas nėra baigtinis ir ES yra pasirengusi padėti Libanui pasinaudoti ES regiono prioritetinėms trečiosioms šalims skirtomis iniciatyvomis.

Humanitarinės krizės sprendimas laikantis visapusiško požiūrio

Nuo 2011 m. Libanui tenka ypač didelė našta dėl masinio į jos teritoriją iš Sirijos atvykstančių sirų antplūdžio. Šiuo metu Libane yra apsistoję maždaug 1,5 mln. sirų ir 0,5 mln. palestiniečių; taigi Libanas yra šalis, priėmusi daugiausia perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių tiek skaičiuojant vienam gyventojui, tiek vienam kvadratiniam kilometrui. Pastaruoju metu ES kilusi migracijos krizė išryškino dėl jos kilusias politines, ekonomines ir socialines problemas. Libano teritorija yra 440 kartus mažesnė ir turi 120 kartų mažiau gyventojų nei ES, tačiau pastaraisiais metais priimtų pabėgėlių absoliutūs skaičiai yra panašūs.

Libanas ir ES mano, kad vienintelis tvarus ilgalaikis sprendimas pabėgėliams ir iš Sirijos į Libaną perkeltiems asmenims – jų saugus grįžimas į savo kilmės šalį, kai tokio grįžimo sąlygos bus išpildytos. Skubus visos tarptautinės bendruomenės prioritetas – patenkinti pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų iš Sirijos ir Sirijoje bei juos priimančių bendruomenių poreikius; ji turi dėti daugiau pastangų šioje srityje. Vis dėlto abi Šalys turi suprasti, kad pabėgėliams iš Sirijos ir perkeltiesiems sirams būtina sudaryti saugaus grįžimo sąlygas, įskaitant ir pereinamuoju laikotarpiu, laikantis visų tarptautinės humanitarinės teisės normų ir atsižvelgiant į priimančiųjų šalių interesus.

Atsižvelgdami į tai, Libanas ir ES iš savo bendro įsipareigojimo atnaujinti politinį dialogą gaus konkrečios naudos, bendradarbiaudami, siekdami įvertinti ir skatinti šias sąlygas dvišaliuose ir atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, kuriuose ES ir valstybės narės apsvarstys ypatingą Libano padėtį ir būtinybę atsižvelgti į jo gyvybinius interesus, ir pareikš rimtą susirūpinimą dėl to, kad Libanas yra priėmęs daugiau kaip milijoną JTVPK įregistruotų pabėgėlių, ir dėl poveikio priimančiosioms bendruomenėms, Libano ir platesnio regiono saugumui ir stabilumui.

Atsižvelgdama į tai ir pripažindama užsitęsusios pabėgėlių krizės faktą, Libano vyriausybė pradėjo taikyti naują laikino ir esamo iš Sirijos į jo teritoriją perkeltų sirų buvimo valdymo metodą, kad sušvelnintų masinio sirų antplūdžio daromą spaudimą šaliai ir jos gyventojams taip, kad tai nepakenktų nei šalies interesams, nei Libano piliečiams, nei pabėgėliams. Ši nauja vizija, išdėstyta Libano ketinimų deklaracijoje, pateiktoje 2016 m. vasario mėn. Londone įvykusioje konferencijoje, drauge su tarptautine pagalba suteikiant tinkamą finansavimą ir pagalbos teikimo priemones, gali iš esmės pagerinti padėtį. Libano vyriausybė sudarys palankesnes sąlygas tarptautinių lėšų ir pagalbos teikimo priemonių prieinamumui vykdant įvairių krypčių veiklą, ypač susijusią su nacionaline ekonomika, infrastruktūra ir darbo vietų kūrimo iniciatyvomis, taikant būtinas administracines ir reguliavimo priemones pagal Libano įstatymus ir kitus teisės aktus.

ES ir Libanas planuoja imtis didelio poveikio priemonių, apimančių visus galimus finansinės pagalbos, dotacijų ir paskolų pavidalus, kad būtų sumažintas ypač didelis Sirijos krizės poveikis Libano finansams (1), priimančiosioms bendruomenėms, šalies ekonomikai, infrastruktūrai ir aplinkai. Ekonominių galimybių pabėgėliams ir perkeltiesiems asmenims iš Sirijos gerinimas turės būti susietas su visos šalies ekonominio atsparumo stiprinimu panaudojant užsienio ir vidaus investicijas darbo vietas kuriantiems projektams, infrastruktūrą ir vietos ekonomikos plėtrą. Tokios intervencijos taip pat padės sukurti aplinką, kurioje skolinimo iždui sąnaudos galėtų būti gerokai mažesnės.

Partnerystės prioritetais bus siekiama ginti bendrus interesus ir stiprinti bendradarbiavimą. Jie yra tarpusavyje susiję ir vienas kitą papildo. Jie taip pat bus politinių, saugumo srities ir bendradarbiavimo pastangų koordinavimo per artimiausius ketverius metus (2016–2020 m.) strateginė programa. Šie toliau išdėstyti prioritetai ir tikslai grindžiami esamais vyriausybės planais ir strategijomis. Jais taip pat bus remiamasi derinant pagalbą su vyriausybės turima vizija. Partnerystės prioritetais siekiama skatinti lyčių lygybę, be kita ko, į politinius ir sprendimų priėmimo forumus labiau įtraukiant moteris.

1. Saugumas ir kova su terorizmu

Pagrindinis siekiamas tikslas – gerinti visų Europos ir Libano piliečių saugumą. Libanas ir ES toliau vykdys saugumo sektoriaus reformas ir jį stiprins, kurdami saugumo srities subjektų, įskaitant teisėsaugos, saugumo valdymo, priežiūros ir teismines institucijas, institucinius gebėjimus, visapusiškai gerbdami žmogaus teises ir laikydamiesi demokratinių normų.

„Da'esh“ įvykdyti išpuoliai aiškiai parodo, kad Europa ir Libanas susiduria su bendra terorizmo grėsme. Sutelksime pastangas plačios saugumo ir kovos su terorizmu (KT) partnerystės kūrimui. Veiksmų planas, dėl kurio susitarė Libanas ir ES po 2016 m. sausio 26 d. įvykusio KT dialogo, padės vykdyti tvirtesnį ir kokybiškai konkretų bendradarbiavimą kovojant su organizacijomis, kurias Jungtinių Tautų Saugumo Taryba (JT ST) yra paskelbusi teroristinėmis. Bendradarbiavimo sritys apima teisingumą ir teisėsaugą, kovą su terorizmo finansavimu, sienų valdymą, oro uostų saugumą, civilinės aviacijos saugumą ir kovą su smurtiniu ekstremizmu. Šiuo atžvilgiu ES aktyviai telks visas savo turimas atitinkamas priemones ir gebėjimus prioritetinėms trečiosioms šalims, kurios susiduria su rimtu terorizmo pavojumi.

Libanas ir ES dės pastangas, kad būtų sukurtas koordinuotas nacionalinis kovos su terorizmo grėsme metodas. Padedamas ES, Libanas plėtos savo kovos su terorizmu strategiją, atsižvelgdamas į valstybių narių, Europolo, agentūrų CEPOL, FRONTEX ir Eurojusto atstovų įnašą. Siekiamas rezultatas – strategija, atspindinti unikalų įnašą, kurį gali padaryti visos Libano vyriausybės atšakos kovoje su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu.

2. Valdymas ir teisinė valstybė

Tam, kad Libanas būtų stabilus, reikia pažangos gero valdymo ir teisinės valstybės srityje. ES bendradarbiaus su Libanu, kad būtų:

— sukurta bendradarbiavimo projektų institucinių gebėjimų didinimo srityje, remiantis Libano administracinės reformos strategijoje nustatyta sistema;

— skatinamos bendros demokratijos ir teisinės valstybės vertybės, įskaitant gerą valdymą ir skaidrias, stabilias ir veiksmingas institucijas, žodžio laisvės apsaugą ir nepriklausomą spaudą;

— tęsiamos reformos, kuriomis didinamas teisingumo sistemos veiksmingumas bei nepriklausomumas ir siekiama užtikrinti didesnį viešojo sektoriaus veiksmingumą. Kovos su korupcija, kuri kliudo ekonomikai augti ir plėstis, stiprinimas išlaikys kertinę svarbą, kad būtų pasiekta rezultatų visų partnerystės prioritetų srityse.

Rinkimų teisės reforma ir rinkimų sistema turės lemiamos svarbos modernizuojant šalį. Libanas palankiai vertina ES išreikštą pasirengimą prisidėti prie rinkimų reformos Libane skatinimo ir tobulinti valdymą savivaldos lygmeniu. Siekiant tvaraus vystymosi taip pat reikia skatinti žmogaus teises, taip pat marginalizuotų gyventojų grupių apsaugą.

3. Ekonomikos augimo ir įsidarbinimo galimybių skatinimas

a) Savivaldybės

Pirmenybė bus teikiama pastangoms didinti bendruomenės atsparumą. Ekonominiai skirtumai Libane sekina šalies ekonomikos augimo potencialą ir kelia didelį pavojų jos stabilumui. Ypač daug dėmesio bus skiriama skurdiems regionams, be kita ko, suteikiant daugiau galių savivaldybėms ir vietos valdžios institucijoms ir stiprinant pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant užtikrinti geresnį vietos valdymą. Bus remiamas didesnis moterų ir jaunimo dalyvavimas, kad būtų paskatintas įtraukus požiūris į tvarų ekonomikos augimą. Tai taip pat leis patobulinti paslaugų, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, teikimą ir investuoti į savivaldos infrastruktūros projektus. Savivaldybės patyrė didelį spaudimą dėl gyventojų skaičiaus padidėjimo, nes jos turi teikti pagrindines paslaugas ir tenkinti neatidėliotinus poreikius tiek sirams šalyje, tiek priimančiosioms bendruomenėms, o dėl to suprastėjo teikiamų paslaugų kokybė.

b) Privačios investicijos

Bus dedamos pastangos atgaivinti Libano ekonomiką, daug dėmesio skiriant deramų darbo vietų kūrimo visiems galimybėms ir plataus masto įtraukiam ekonomikos augimui didinant privačias investicijas. Ekonomika taip pat turi atlikti lemiamą vaidmenį Libanui dedant pastangas švelninti Sirijos krizės poveikį. Šiuo tikslu pageidautina imtis pastangų spręsti su Libano makroekonominiu disbalansu ir fiskaliniu pažeidžiamumu susijusias problemas, įgyvendinant būtinas reformas, ir taip paruošti kelią stipresniam tvariam ekonomikos augimui.

Darbo vietų kūrimas visos šalies mastu padės sustiprinti pasitikėjimą vyriausybe ir viešosiomis institucijomis ir paskatins socialinę sanglaudą. Auganti oficiali ekonomika padės sukaupti lėšų, labai reikalingų viešųjų paslaugų teikimui, ir įtvirtinti viešųjų institucijų teisėtumą. Didesnis konkurencingumas ir diversifikavimas kartu su gyvybingu privačiuoju sektoriumi padidins nacionalinės ekonomikos atsparumą ir kartu paskatins darbo vietų kūrimą, vadovaujantis Libano įstatymais ir kitais teisės aktais, o taip bus sumažinta religinio ir socialinio pobūdžio įtampa. To galima pasiekti plataus masto verslininkų ir gyventojų, įskaitant Libano diasporą, įsitraukimu į inovacijų kūrimo ir žinių ekonomikos veiklą ir kuriant deramas darbo vietas, kurios teikia naudą visiems. Pagal ES ir Libano susitarimą prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimas šalies vystymuisi suteiks papildomų galimybių.

c) Infrastruktūra

Libanas ir ES išnagrinės galimybę pasinaudoti lengvatiniu finansavimu ypatingos svarbos infrastruktūros objektų plėtrai, siekiant padidinti sektorių, kuriems teikiamas aukštas prioritetas, produktyvumą. Kartu bus nagrinėjama galimybė įtraukti tarptautinių finansų įstaigų, kad būtų pradėti taikyti nauji metodai, kuriais siekiama rezultatų, įskaitant specialias dotacijas, nefinansinę pagalbą ir lengvatines paskolas. Ypatingos pastangos bus skiriamos tam, kad būtų užmegzta ryšių su privataus sektoriaus organizacijoms, kurios gali būti suinteresuotos pasinaudoti Europos finansavimo priemonių teikiamomis galimybėmis. Tikslas – remti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, pavyzdžiui, elektros, vandens tiekimo, atliekų tvarkymo ir transporto, plėtrą ir tai darant pirmenybę teikti gamybos sektoriams. Bus nagrinėjamos galimybės prireikus teikti tikslinę finansinę pagalbą (įskaitant paramą biudžetui). Be to, Libanas laukia, kada bus sukurti ES mechanizmai, konkrečiai skirti rizikai, susijusiai su didelio masto investicijų programomis, švelninti. ES ir Libanas bendradarbiaus, kad būtų išpildytos konkrečių finansinių intervencijų (visų pirma – Europos) sąlygos, kad būtų remiami pagrindiniai infrastruktūros projektai ir prireikus sutelkta įvairių ES finansinių priemonių.

Tam, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų, dėl pirmiau nurodytų veiklos krypčių bus išsamiai konsultuojamasi.

d) Prekyba / žemės ūkis / pramonė

Libanas ir ES taip pat siekia sustiprinti savo prekybos santykius. Tam Libanas ir ES sukurs bendrą darbo grupę ir reguliariai rengs jos posėdžius, kad prekybai būtų sudarytos dar geresnės sąlygos ir sumažintos esamos netarifinės kliūtys prekėms ir paslaugoms. Šios darbo grupės posėdžiai prasidės artimiausiu metu.

Esama abipusio intereso skatinti prekybos santykius, didinant pramonės produktų, paslaugų sektoriaus, žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus konkurencingumą, be kita ko, tobulinant Libano žemės ūkio produktų kokybės standartus, kartu įtraukiant tvaraus vartojimo ir gamybos koncepciją.

Šios srities veikla taip pat padės sušvelninti Sirijos krizės poveikį prekybai ir skatinti investicijas į darbui imlius sektorius, pavyzdžiui, į žemės ūkį ir pramonę. Asociacijos susitarimo teikiamos galimybės turėtų būti kruopščiai optimizuotos, siekiant užtikrinti abipusę naudą, ir toliau bus stengiamasi pagerinti patekimo į ES ir kitas rinkas sąlygas Libano produktams. Tam, kad būtų tinkamai sprendžiami šie klausimai, bus pradėta glaudžiau bendradarbiauti ir teikti techninę pagalbą sanitarijos ir fitosanitarijos standartų srityje, be kita ko, bendradarbiaujant su privačiuoju Libano sektoriumi. Taip Libanas gali padidinti žemės ūkio produktų eksportą ir jau esamų patekimo į rinką galimybių teikiamą naudą; tai apima Asociacijos susitarime nurodytų žemės ūkio tarifinių kvotų įvykdymą.

ES toliau skatins ir rems Libano narystę Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO), taip pat naudingą dalyvavimą Agadiro susitarime.

e) Energetinis saugumas, klimato kaita ir gamtos išteklių apsauga

Didesnis dėmesys aplinkai, atsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, atliekų tvarkymo, vandens išteklių tvarkymo ir gamtos išteklių apsaugos aspektus, gali duoti paskatą šalies turizmo potencialui, apsaugoti nacionalinį turtą ir sumažinti ligų ir pavojų sveikatai poveikį gyventojams. Bendradarbiavimas ir partnerystė mokslo tyrimų ir inovacijų srityje gali atlikti ypač svarbų vaidmenį visose šiose srityse; tai paskatintų gamtos išteklių integruotą ir veiksmingą valdymą, taikant susietumo metodą.

Abi Šalys siekia išnaudoti bendradarbiavimo energetikos srityje potencialą. Dialogas energetikos klausimais galėtų būti aktyvesnio bendradarbiavimo energetikos srityje (įskaitant žvalgymą ir eksploatavimą naftos ir dujų sektoriaus srityje ir atitinkamas veiklos jūroje galimybes) priemonė. Priėmus Paryžiaus susitarimą pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvenciją (JTBKKK), ES ir Libanas nagrinės tvirtesnio bendradarbiavimo galimybes įgyvendinant Libano orientacinį nacionalinį indėlį. Gali būti svarstoma galimybė mažinti skolas mainais už gamtos apsaugos priemones, kad būtų sumažinta valstybės skolos našta ir pagerinta gamtos išteklių apsauga.

4. Migracija ir judumas

ES ir Libanas veda derybas dėl bendros deklaracijos, kuria būtų pradėtas jų bendradarbiavimas judumo partnerystės srityje ir kuriai paskatą suteikė dialogas migracijos, judumo ir saugumo klausimais; abi Šalys taip pat susitars dėl priedo, kuriame bus išsamiai išdėstyti prioritetiniai veiksmai, siekiant naujosios judumo partnerystės tikslų.

Abi Šalys sieks stiprinti bendradarbiavimą migracijos ir judumo srityje pagal Libano ir ES judumo partnerystę, kuri yra ilgalaikė programa, skirta Libano gebėjimo valdyti teisėtą ir neteisėtą migraciją sutvirtinimui, kartu atsižvelgiant į jos kaip priimančiosios šalies interesus ir konkrečias aplinkybes, nedidelius išteklius ir didelius sunkumus, kuriuos ji patiria dėl Sirijos krizės.

Libanas ir ES siekia plėtoti bendradarbiavimą įvairiais klausimais, kartu suprasdami, kad migracijos ir judumo klausimą būtina spręsti visapusiškai ir kiekvieno judumo partnerystės tikslo reikėtų siekti vienodai ryžtingai. Visapusiškas ir veiksmingas jos įgyvendinimas bus ypač svarbus šios srities Libano ir ES bendradarbiavimui. Tai, inter alia, apima Libano ir ES piliečių gerai valdomo judumo abiejų Šalių teritorijose didinimą, plečiant gebėjimą valdyti migracijos srautus, didinant gebėjimus valdyti sienas, palaikant intensyvesnį dialogą tarptautinės apsaugos klausimais, kai bus diskutuojama dėl abiem Šalims svarbių dalykų ir – tai labai svarbu – užtikrinant, kad migracijos ir vystymosi susietumas dar labiau sustiprėtų ir Libano gyventojams duotų apčiuopiamų rezultatų.

5. Dialogo ir tarpusavio veiklos koordinavimo mechanizmai

Bendra Libano ir ES bendradarbiavimo sistema grindžiama 2006 m. įsigaliojusiu Asociacijos susitarimu. Bus svarbu racionalizuoti ir optimizuoti Asociacijos susitarimo įgyvendinimą, be kita ko, išsamiai persvarstant dialogų klausimus ir organizuojant pakomitečių veiklą. Sugrupavus pakomitečius į mažesnį teminių posėdžių skaičių, bus sudarytos galimybės paspartinti bendradarbiavimą prioritetinėse srityse. Taip pat gali būti rengiama platesnio formato susitikimų, kuriuose dalyvautų pilietinės visuomenės ir nevalstybiniai subjektai.

Be to, abi Šalys yra pasirengusios gilesniam politiniam dialogui, be kita ko, iš naujo įsitraukdamos į užsienio politikos sferą. Bus nagrinėjama, kaip pakelti bendradarbiavimo ir konsultacijų su Libano užsienio ir emigrantų reikalų ministerija (EKP ašis) lygį, atsižvelgiant į ES principinę poziciją remti Libano suverenumą, teritorinį vientisumą, pliuralumą ir įtraukų stabilumą.

Abi Šalys nustatys koordinavimo mechanizmą, kad būtų reguliariai peržiūrimas ir stebimas partnerystės prioritetų ir susitarimo įgyvendinimas, siekiant užtikrinti bendrą atsakomybę, skaidrumą ir abiem Šalims naudingą įgyvendinimą.

ES IR LIBANO SUSITARIMAS

ES ir Libano partnerystės prioritetų priedas

Įvadas

Atsižvelgiant į peržiūrėtą Europos kaimynystės politiką (EKP) ir, kaip buvo paskelbta 2016 m. vasario mėn. Londone įvykusioje konferencijoje „Parama Sirijai ir visam regionui“, ES siūlo išsamų paramos paketą, į kurį įtraukti skirtingi ES kompetencijos sričiai priklausantys politikos elementai. Šiame dokumente išdėstoma dalis veiksmų, dėl kurių susitarė abi Šalys ir kuriuos jos ketina įgyvendinti vadovaudamosi gera valia ir nedarydamos poveikio viena kitos teisinėms sistemoms. Jokiomis priemonėmis, kurių bus imtasi pagal šį susitarimą, nebus daroma žala Libano žmonėms, jos atitiks Libano konstituciją, Libano įstatymus ir kitus teisės aktus.

ES ir Libano susitarime, grindžiamame partnerystės prioritetų dokumentu, bus nustatyti prioritetiniai veiksmai, skirti šalies stabilizavimui remti. Prioritetiniai veiksmai bus grindžiami Libano vyriausybės nustatytais prioritetais, be kita ko, Londono konferencijoje pateiktoje ketinimų deklaracijoje ir Reagavimo į Libano krizę plane. Svarbiausia, kad ES ir Libano susitarimas sustiprins abipusį Libano vyriausybės ir ES bendradarbiavimą 2016–2020 m. laikotarpiu. Įgyvendinant susitarimą padarytos pažangos peržiūros mechanizmas, inter alia, bus grindžiamas dialogais politiniais klausimais, vadovaujantis ES ir Libano susitarimo nustatyta bendra sistema.

Prioritetiniai veiksmai pagal susitarimą bus finansuojami iš papildomų ES lėšų, kurias Libanui įsipareigota skirti Londono konferencijoje, įkaitant bent 400 mln. EUR, kurie bus skirti 2016 m. ir 2017 m. ir papildomas lėšas, kurias ES gali skirti vėlesniais metais, įeinančiais į šiame dokumente nurodytą laikotarpį. Iš šių finansinių išteklių bus finansuojamos drauge su tokiais partneriais kaip valstybinės valdžios institucijos, savivaldybių sąjungos, savivaldybės, ES valstybių narių agentūros, nevyriausybinės organizacijos ir tarptautinės organizacijos įgyvendinamos programos. Parama tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui taip pat gali būti teikiama derinant ES dotacijas su Europos ir valstybių narių finansų įstaigų teikiamomis paskolomis, prireikus bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis, kad būtų sumažinta rizika ir paskolų sąlygos būtų patrauklesnės.

Pagrindiniai ES ir Libano susitarimo tikslai – suteikti pabėgėliais ir perkeltiesiems asmenims iš Sirijos tinkamas ir saugias sąlygas (2) jų laikino buvimo Libane laikotarpiu, ir sukurti palankias sąlygas Libanui, priimančiosioms bendruomenėms ir pažeidžiamų asmenų grupėms. Taip bus sudarytos sąlygos poreikius (pavyzdžiui, humanitarinius) tenkinti veiksmingai, oriai ir sąžiningai. Šį požiūrį reikėtų taikyti atsižvelgiant į platesnį didėjančio Libano nacionalinės ekonomikos atsparumo, infrastruktūrą ir investicijas į darbo vietas kuriančių projektų kontekstą.

ES įsipareigoja savo veiksmus derinti su pirmiau nurodytu plačiu požiūriu ir, teikdama ir prireikus didindama humanitarinę pagalbą, visų pirma atsižvelgti į Libano vystymosi poreikius. Remdamasis šiuo požiūriu ir siekdamas nuo karo Sirijoje pabėgusiems Sirijos piliečiams palengvinti laikiną buvimą Libane, Libanas įsipareigoja toliau, laikydamasis savo įstatymų, ieškoti būdų paprastinti jų buvimą reglamentuojančius teisės aktus, įskaitant periodinį atleidimą nuo buvimo šalyje mokesčių ir dokumentų reikalavimų (pavyzdžiui, įsipareigojimo nedirbti) supaprastinimą, siekdamas supaprastinti jų kontroliuojamą galimybę dalyvauti darbo rinkoje tokiuose sektoriuose, kurie nesudaro tiesioginės konkurencijos libaniečiams, pavyzdžiui, žemės ūkio, statybų ir kituose darbui imliuose sektoriuose.

Šiuo atžvilgiu JTVPK remiamas Libanas siekia prisiimti visišką administracinę atsakomybę už atsaką į Sirijos krizę, kad būtų užtikrinta veiksminga ir skaidri valdymo sistema, pagal kurią taip pat būtų atsižvelgta į tai, kad statuso nustatymas ir registravimas yra pirminė priimančiosios šalies atsakomybė, bendradarbiaujant su atitinkamomis JT agentūromis.

Šis susitarimas bus įgyvendinamas abiem Šalims glaudžiai ir nuolat bendradarbiaujant, taikant partnerystės prioritetų dokumente apibrėžtų koordinavimo prioritetų mechanizmą.

1. Stabilumo stiprinimas. Saugumas ir kova su terorizmu ES įsipareigojimai Libano įsipareigojimai a) Aktyviai remti kovos su terorizmu veiksmų plano įgyvendinimą teikiant techninę pagalbą ir finansinę bei nefinansinę paramą. b) Teikti techninę pagalbą ir finansinę paramą kovai su nusikalstama veikla, be kita ko, kovai su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis, narkotikais ir šaunamaisiais ginklais. c) Stiprinti integruotą sienų valdymą, teikiant paramą keturioms sienų apsaugos agentūroms. d) Remti kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu. e) Remti konfliktų prevenciją ir tarpininkavimą, taip pat veiksmus, kuriais kovojama su smurtiniu ekstremizmu ir mažinama įtampa. f) Glaudžiau bendradarbiauti ir teikti paramą aviacijos saugos ir saugumo srityje. i. Gerinti saugumo tarnybų, tarp jų – už sienų valdymą atsakingų agentūrų, veiklos koordinavimą. ii. Remti 2016 m. gegužės 26 d. įsteigto Tarpžinybinio kovos su terorizmu komiteto operatyvinę veiklą. iii. Parengti ir įgyvendinti visapusišką integruotą kovos su terorizmu strategiją, atsižvelgiant į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas. iv. Susitarti dėl integruoto sienų valdymo (ISV) strategijos, kuri apimtų didesnį Libano saugumo tarnybų koordinavimą ir bendradarbiavimą vykdant atitinkamas ES programas. v. Glaudžiau bendradarbiauti aviacijos saugos ir saugumo srityje. 2. Valdymas ir teisinė valstybė a) Stiprinti pagrindines demokratines funkcijas (t. y. rinkimų sistemą, parlamentinę kontrolę, institucijų veiklos koordinavimą, kovos su korupcija institucijas). b) Remti teisingumo sistemos modernizavimą, be kita ko, tobulinant teisę kreiptis į teismą, kuriant nepriklausomą ir tinkamai veikiančią teismų sistemą bei stiprinant baudžiamosios justicijos dalyvių gebėjimus, be kita ko, didinant institucijų gebėjimus, kad būtų užtikrinta atitiktis su tarptautiniais įsipareigojimais žmogaus teisių srityje. c) Didinti paramą vietos valdžios institucijoms įgyvendinant plėtros programas prioritetiniuose regionuose, kurie bus nustatyti kartu su Libano valdžios institucijomis. d) Teikti paramą pilietinei visuomenei, finansuojant NVO iniciatyvas, laikantis Libano teisės aktų, projektams, kuriais daug dėmesio skiriama socialinio, kultūrinio ir ekonominio vystymosi, žmogaus teisių skatinimo, demokratijos ir gero valdymo principų sritims. e) Teikti finansinę paramą ir techninę pagalbą institucijų gebėjimų didinimui, laikantis Libano administracinės reformos strategijoje nustatytos sistemos. i. Dirbti, kad būtų sumažintas kardomojo kalinimo atvejų skaičius ir gerinamas kalėjimų valdymas. ii. Skatinti pilietinės visuomenės dalyvavimą priimant viešojo sektoriaus sprendimus. iii. Sustiprinti vietos valdymo struktūras: a. skirti būtinus finansinius išteklius savivaldybėms, kaip numatyta taikomuose įstatymuose; b. didinti vietos valdžios institucijų ir savivaldybių sąjungų dalyvavimą teikiant informaciją apie bendruomenės poreikius ir trūkstamas paslaugas. iv. Pasitelkus darbuotojus, paslaugų teikėjus ir NVO ir viešojo sektoriaus partnerystę plėtoti socialinės plėtros centrus, kurių viena iš užduočių bus vaikų, kuriems gresia pavojus, identifikavimas. 3. Ekonomikos augimo ir įsidarbinimo galimybių skatinimas a) Didinti paramą privačiojo sektoriaus plėtrai, daugiausia dėmesio skiriant sektoriams, turintiems stipresnį didinamąjį poveikį užimtumui, be kita ko, skatinant verslumo ir inovacijų kultūrą. b) Stiprinti bendradarbiavimą ir techninę pagalbą sanitarijos ir fitosanitarijos bei kokybės ir prekybos standartų klausimais. c) Stiprinti bendradarbiavimą ir teikti pagalbą, siekiant privačiajam sektoriui padėti gauti naudos iš esamos galimybės patekti į ES rinką, be kita ko, didinant tarptautinį Libano gaminių ir gamintojų konkurencingumą ir panaudoti turimą veiksmų laisvę padidinti galimybę pateikti į ES rinką Libano produktams. Tam ES dalyvaus bendroje darbo grupėje, kad prekybai būtų sudarytos dar geresnės sąlygos ir sumažintos esamos netarifinės kliūtys prekėms ir paslaugoms. d) Remti Libano narystės Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) siekį. e) Teikti atitinkamą techninę pagalbą Libanui ir padėti didinant jo pajėgumus toliau plėtoti savo paslaugų sektorių (finansinių paslaugų, kūrybinių industrijų, mados, audiovizualinės pramonės, IT ir telekomunikacijų), atsižvelgiant į šalies prioritetus. f) Remti Libaną, kad jis pasinaudotų savo prisijungimo prie Agadiro susitarimo teikiama nauda. g) Atsižvelgiant į šiuo metu vykstantį Libano prisijungimo prie Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) procesą, paremti sprendimą Libaną įtraukti į visapusiškos veiklos šalių sąrašą. Taip pat skatinti plėsti Europos investicijų banko (EIB) skolinimo veiklą Libane, atsižvelgiant į jo išorės skolinimo įgaliojimus. Palengvinti bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis, siekiant paremti lengvatinį finansavimą infrastruktūros investicijoms ir padėti kurti tokią aplinką, kuriai esant būtų galima sumažinti skolinimosi sąnaudas. h) Padidinti finansinę ir nefinansinę paramą perėjimui prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos, be kita ko, įrangai, pajėgumų didinimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, taip pat energijos taupymo priemonėms savivaldybių ir savivaldybių sąjungų lygmeniu. i) Išnagrinėti glaudesnio bendradarbiavimo galimybes energetikos ir prireikus dalijimosi techninėmis žiniomis srityje, įskaitant naftos ir dujų sektorių. I. Imtis priemonių padidinti teisinius, reglamentavimo, institucinius ir administracinius gebėjimus, siekiant užtikrinti kokybišką infrastruktūrą ir pagerinti verslo ir investavimo aplinką, taip pat, įgyvendinant būtinas reformas, spręsti su Libano makroekonominiu disbalansu ir fiskaliniu pažeidžiamumu susijusias problemas. II. Stiprinti valstybinių įstaigų politikos formavimo ir viešųjų finansų valdymo gebėjimus centriniu ir vietos lygmenimis. III. Priimti eksporto skatinimo politiką. IV. Tęsti derybas dėl būsimos Libano narystės PPO. V. Nustatyti su prekyba paslaugomis susijusias problemas ir jas spręsti. VI. Aktyviai dalyvauti Agadiro susitarimo sekretoriato veikloje. VII. Prireikus bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis finansų įstaigomis, siekiant gauti lengvatinį finansavimą. VIII. Parengti ir įgyvendinti energetikos sektoriaus strategiją, atsižvelgiant į esamus įsipareigojimus energetikos sektoriuje, išdėstytus 2010 m. elektros sektoriaus politikos dokumente. Konkrečiai – peržiūrėti esamą tarifų sistemą, spręsti prasto mokesčių surinkimo ir didelių gamybos sąnaudų problemas, taip pat išplėsti elektros energijos gamybos pajėgumus. j) Išnagrinėti naująsias techninio profesinio švietimo ir mokymo / MVĮ programas, siekiant tiek libaniečiams, tiek sirams sukurti darbo vietų, ypač jaunimui ir pažeidžiamų asmenų grupėms. k) Didinti paramą planui „Švietimas visiems vaikams“ (angl. Reaching All Children with Education). l) Toliau remti galimybes mokytis mokykloje ir kokybišką mokslą, taip pat neformalųjį švietimą. m) Remti nacionalinį vaikų ir moterų, taip pat neįgaliųjų apsaugos Libane planą. n) Remti išsamią jaunimo ir moterų įgalėjimo programą. o) Remti Libano vyriausybės pastangas sprendžiant su dabartine humanitarine krize susijusias problemas. Didinti paramą pažeidžiamiausiems libaniečiams ir pabėgėliams. p) Stiprinti Libano pilietinės visuomenės ir bendruomenių organizacijų gebėjimus, visų pirma jų veiklą, skirtą visoms pažeidžiamų asmenų grupėms Libane remti. q) Reikalavimus atitinkantiems pabėgėliams sirams ir palestiniečiams bei priimančiųjų bendruomenių libaniečiams palengvinti galimybę pasinaudoti ES aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų programomis. IX. Užbaigti esamų mokymo centrų programų akreditavimo procesą ir įgyvendinti techninio profesinio švietimo ir mokymo veiksmų planą. X. Užtikrinti, kad pažeidžiamiems vaikams būtų sukurta kokybiško mokymosi aplinka, be kita ko, didinant švietimo srities įsisavinimo gebą ir atitinkamą geografinę aprėptį. XI. Užtikrinti, kad ES lėšomis remiama informacijos apie mokyklas valdymo sistema pradėtų veikti visu pajėgumu. XII. Baigti rengti neformaliojo švietimo politiką, siekiant susieti formalųjį ir neformalųjį švietimą, remiantis esama paspartinto mokymosi programa. XIII. Patobulinti vaikų apsaugos ir perdavimo mechanizmus. XIV. Remiantis Libano teisės aktais, palengvinti tarptautinių NVO registravimą Libane, taip pat prireikus tinkamą darbo vizų išdavimą ir teisės gyventi šalyje suteikimą tarptautinių NVO darbuotojams. r) Sustiprinti pirminės sveikatos priežiūros centrų tinklą, bendradarbiaujant su Libano ir tarptautinėmis NVO. s) Tiek pažeidžiamiems libaniečiams, tiek sirams gerinti galimybes gauti pirminę ir antrinę sveikatos priežiūrą. XV. Toliau tvariai plėtoti ir stiprinti valstybinę sveikatos priežiūros sistemą. XVI. Remiantis Libano teisės aktais, skatinti sveikatos priežiūros paslaugas visiems. XVII. Sudaryti sąlygas, kad gyvybiškai svarbiais atvejais būtų galima nedelsiant patekti į ligoninę, taip pat tobulinti ligoninių kokybės kontrolę. XVIII. Siekti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio, kai reikia gauti svarbiausių vaistų, su sąlyga, kad gautas paramos teikėjų finansavimas. t) Finansuoti su vandeniu, sanitarija ir higiena susijusią veiklą. u) Vandens ir nuotekų infrastruktūros bus finansuojamos teikiant dvišalę paramą ir derinant finansavimą (parama kartu su paskolomis). v) Galimybė remti skurdžiausių teritorijų infrastruktūras būtų svarstoma atsižvelgiant į Libano vyriausybės nustatytus prioritetus. XIX. Investicijas infrastruktūrai įtraukti į pagrindinius planus (esamus ir (arba) rengiamus). XX. Pašalinti esamas kliūtis ir remtis gerąja patirtimi, gauta sėkmingai įgyvendinant vandens ir (arba) nuotekų valdymo projektus. XXI. Stiprinti už energetiką ir vandenį atsakingas institucijas. XXII. Imtis pastangų įgyvendinti Vandens kodeksą ir teikti paramą tvariai tarifų reformai. 4. Migracija ir judumas ES ir Libano bendri tikslai Pasiekę susitarimą ES ir Libanas visapusiškai įgyvendins bendrus judumo partnerystės (kai ji bus priimta) politinius įsipareigojimus ir visus veiksmus, nurodytus atitinkamame priede, vadovaudamiesi šiais jame išvardytais prioritetais: — skatinti gerai valdomą teisėtą migraciją ir judumą ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas; — stiprinti atitinkamų Libano valdžios institucijų gebėjimus valdyti sienas ir užkirsti kelią neteisėtai migracijai; — stiprinti migracijos ir vystymosi susietumą; — stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su pabėgėliais susijusiais klausimais, sudarant sąlygas diskusijose išsamiai aptarti susirūpinimą keliančius klausimus.

(1) Atkreiptas dėmesys į Sirijos krizės, taip pat pabėgėlių poveikį Libanui, kuris Pasaulio banko 2016 m. sausio 13 d. įvykusioje konferencijoje pateiktu vertinimu, 2015 m. siekė 5,6 mlrd. JAV dolerių, o bendros sąnaudos 2012–2015 m. laikotarpiu buvo daugiau kaip 13,1 mlrd. JAV dolerių.

(2) Nė vienas šio dokumento aspektas nedaro poveikio Libano pozicijai Sirijos piliečius, kurie 2011 m. ir vėliau išvyko iš Sirijos, laikyti perkeltaisiais asmenimis arba Libano strateginiam tikslui mažinti jų skaičių, visų pirma siekiant užtikrinti saugų ir visišką jų grįžimą į Siriją, nesiimant grąžinimo taktikos.