Oficialusis leidinys L 210 , 19/07/1982 p. 0011 - 0022

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 4 p. 0011

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 4 p. 0011

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 15 tomas 3 p. 0216

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 15 tomas 3 p. 0216



Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencija SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS, PRIPAŽINDAMOS, kad nesuskaičiuojamos laukinių gyvūnų formos sudaro nepakeičiamą žemės gamtos sistemos dalį, kurią privalu išsaugoti žmonijos labui; SUVOKDAMOS, kad kiekviena žmonių karta išlaiko žemės išteklius ateinančioms kartoms ir privalo užtikrinti, kad tas palikimas būtų išsaugotas, o kai jis naudojamas, tai turi būti daroma protingai; SUPRASDAMOS vis didėjančią laukinių gyvūnų vertę aplinkos, ekologiniu, genetiniu, moksliniu, estetiniu, rekreaciniu, kultūriniu, lavinamuoju, socialiniu ir ekonominiu atžvilgiu; YPAČ SUSIRŪPINUSIOS tomis laukinių gyvūnų rūšimis, kurios migruoja per valstybių sienas; PRIPAŽINDAMOS, kad valstybės saugo ir privalo saugoti laukinių gyvūnų migruojančias rūšis, kurios gyvena jų nacionalinėms jurisdikcijoms priklausančiose teritorijose ir migruoja per jas; ĮSITIKINUSIOS, kad norint išsaugoti ir veiksmingai valdyti laukinių gyvūnų migruojančias rūšis, būtini visų valstybių suderinti veiksmai visose nacionalinėms jurisdikcijoms priklausančiose teritorijose, kuriose tokios rūšys praleidžia tam tikrą savo gyvenimo ciklo dalį; PRISIMINDAMOS Veiksmų plano 32 rekomendaciją, kurią priėmė Jungtinių Tautų konferencija, skirta žmonių aplinkai (Stokholmas, 1972 m.), ir kuri su pasitenkinimu buvo paminėta Jungtinių Tautų Generalinės asamblėjos dvidešimt septintojoje sesijoje, SUSITARĖ taip: I straipsnis Aiškinimas 1. Šioje Konvencijoje: a) "migruojančios rūšys" − tai visa laukinių gyvūnų rūšies ar žemesnio taksono populiacija arba atskira tokios populiacijos geografinė dalis, kurios narių didelė dalis cikliškai ir galimu numatyti laiku pereina vienos ar kelių valstybių sienas; b) "migruojančių rūšių išsaugojimo būklė" − įvairios įtakos migruojančiai rūšiai visuma, kuri gali turėti poveikio ilgalaikiam jos pasiskirstymui ir gausai; c) "išsaugojimo būklė" laikoma "patenkinama", kai: 1) populiacijos dinamikos duomenys rodo, kad per ilgą laiką migruojanti rūšis išsilaiko kaip gyvybinga ekologinių sistemų dalis; 2) migruojančios rūšies paplitimo teritorija nemažėja ir nėra tikėtina, kad ji sumažės per ilgą laiką; 3) buveinė yra ir numatomoje ateityje bus pakankama, kad galėtų per ilgesnį laiką išlaikyti migruojančią rūšį; ir 4) migruojančios rūšies pasiskirstymas ir gausa panaši į tokią, kokia ji buvo visada, ir yra tokio lygio, kuris leidžia ekologinėms sistemoms egzistuoti ir yra suderinamas su išmintingu laukinės gamtos valdymu; d) "išsaugojimo būklė" laikoma "nepatenkinama", jei šios straipsnio dalies c pastraipoje išdėstytos sąlygos yra netenkinamos; e) tam tikra konkreti "nykstanti" migruojanti rūšis − tai rūšis, kurios išnykimo pavojus yra visoje jos paplitimo teritorijoje ar didelėje jos dalyje; f) "paplitimo teritorija" − tai visi sausumos ir vandens plotai, kuriuose migruojanti rūšis gyvena, laikinai apsistoja, juos pereina ar perskrenda bet kuriuo metu savo įprastame migracijos kelyje; g) "buveinė" − bet kuris migruojančios rūšies paplitimo teritorijos plotas, kuriame yra tai rūšiai tinkamos gyvenimo sąlygos; h) tam tikros konkrečios migruojančios rūšies "paplitimo valstybė" − tai valstybė (o atitinkamais atvejais bet kuri šios dalies k pastraipoje minima Konvencijos šalis), kurios jurisdikcijai priklauso bet kuri tos migruojančios rūšies paplitimo teritorijos dalis, arba valstybė, su kurios vėliava plaukiojantys laivai gaudo tą migruojančią rūšį už nacionalinei jurisdikcijai priklausančios teritorijos ribų; i) "gaudymas" − tai įsigijimas, medžiojimas, žūklavimas, pagavimas, persekiojimas, tyčinis žudymas ar bandymas tai daryti; j) "susitarimas" − tarptautinis susitarimas dėl vienos ar kelių migruojančių rūšių išsaugojimo, numatytas šios Konvencijos IV ir V straipsniuose; k) "šalis" − valstybė ar bet kuri regioninės ekonominės integracijos, nepriklausomų valstybių sudaryta organizacija, kuriai suteikta kompetencija vesti derybas, sudarinėti ir taikyti tarptautinius susitarimus klausimais, kuriems taikoma ši Konvencija ir kuriems ji galioja. 2. Pagal savo kompetenciją regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurios yra šios Konvencijos šalys, pačios turi tokias teises ir pareigas, kurias ši Konvencija numato jų valstybėms narėms. Tokiais atvejais šių organizacijų valstybės narės negali naudotis tokiomis teisėmis atskirai. 3. Kai ši Konvencija numato, kad sprendimas turi būti priimtas arba "dalyvaujančių ir balsuojančių" šalių balsų dviejų trečdalių dauguma, arba vienbalsiai, tai reiškia − "šalys, kurios dalyvauja ir atiduoda balsus už arba prieš". Nustatant balsų daugumą, susilaikiusios šalys neįskaitomos į "dalyvaujančių ir balsuojančių šalių" skaičių. II straipsnis Pagrindiniai principai 1. Šalys pripažįsta, kad valstybėms yra svarbu išsaugoti migruojančias rūšis ir jų paplitimo imtis, kai tik įmanoma ir tikslinga, ypatingą dėmesį skiriant toms migruojančioms rūšims, kurių išsaugojimo statusas yra nepatenkinamas, ir atskirai ar kartu taikant atitinkamas ir būtinas priemones tokioms rūšims ir jų buveinėms išsaugoti. 2. Šalys pripažįsta, kad būtina imtis veiksmų ir neleisti, kad migruojančios rūšys taptų nykstančiomis rūšimis. 3. Svarbiausia, šalys: a) turėtų skatinti, bendradarbiauti ir remti mokslinius migruojančių rūšių tyrimus; b) turi stengtis nedelsdamos pradėti saugoti I priede įrašytas rūšis; c) turi stengtis sudaryti susitarimus dėl II priede įrašytų migruojančių rūšių išsaugojimo ir valdymo. III straipsnis Nykstančios migruojančios rūšys: I priedas 1. I priede pateikiamas nykstančių migruojančių rūšių sąrašas. 2. Migruojanti rūšis gali būti įrašyta į I priedą, jei yra patikimų įrodymų, įskaitant geriausius turimus mokslinius įrodymus, kad rūšis yra nykstanti. 3. Migruojančią rūšį galima išbraukti iš I priedo, kai Šalių konferencija nustato, kad: a) yra patikimų įrodymų, įskaitant geriausius turimus mokslinius įrodymus, kad rūšis nebėra nykstanti; ir b) rūšis nepradės vėl nykti dėl to, kad, išbraukus ją iš I priedo, ji nebebus saugoma. 4. Šalys − migruojančių rūšių, įrašytų į I priedą, paplitimo valstybės − stengiasi: a) išsaugoti ir, kur įmanoma bei tikslinga, atkurti tas rūšių buveines, kurios yra svarbios, kad nebekiltų rūšies išnykimo pavojus; b) panaikinti neigiamą veiklos poveikį ar kliūtis, kurios labai trukdo rūšių migracijai, jas pašalinti, kompensuoti ir sumažinti; c) kiek įmanoma bei tikslinga, panaikinti, sumažinti ir kontroliuoti veiksnius, kurie kelia ar gali ir toliau kelti pavojų rūšims, ypač griežtai kontroliuoti egzotinių rūšių įveisimą bei kontroliuoti ar išnaikinti jau įveistas egzotines rūšis. 5. Šalys − migruojančių rūšių, įrašytų į I priedą, paplitimo valstybės − draudžia gaudyti tokioms rūšims priklausančius gyvūnus. Tokio draudimo išimtys gali būti taikomos tik tuo atveju, jei: a) gaudoma moksliniais tikslais; b) gaudoma tam, kad būtų padauginta atitinkama rūšis ir jai būtų padedama išlikti; c) gaudoma tenkinant tradicinius tokių rūšių naudotojų pragyvenimo poreikius; arba d) to reikalauja ypatingos aplinkybės: jei tokios išimtys tiksliai nusako jų turinį ir apribojimus erdvės bei laiko atžvilgiu. Toks gaudymas neturi kenkti rūšiai. 6. Šalių konferencija gali rekomenduoti šalims − migruojančių rūšių, įrašytų į I priedą, paplitimo valstybėms − imtis kitokių priemonių, kurios gali būti palankios rūšiai. 7. Šalys kuo skubiau praneša Sekretoriatui apie išimtis, taikomas pagal šio straipsnio 5 dalį. IV straipsnis Migruojančios rūšys, dėl kurių sudaromi Susitarimai: II priedas 1. II priede išvardijamos migruojančios rūšys, kurių išsaugojimo statusas yra nepatenkinamas ir kurioms išsaugoti ir valdyti reikia tarptautinių susitarimų, bei rūšys, kurių išsaugojimo statusui būtų labai naudingas tarptautinis bendradarbiavimas, galimas pagal tarptautines sutartis. 2. Jei aplinkybės to reikalauja, migruojanti rūšis gali būti įrašyta ir į I, ir į II priedą. 3. Šalys − migruojančių rūšių, įrašytų į II priedą, paplitimo valstybės − stengiasi sudaryti naudingus toms rūšims Susitarimus ir teikia pirmenybę rūšims, kurių išsaugojimo statusas yra nepatenkinamas. 4. Šalys skatinamos imtis veiksmų sudaryti Susitarimus dėl bet kurios laukinių gyvūnų rūšies ar žemesnio taksono bet kurios populiacijos ar geografiniu atžvilgiu atskiros populiacijos dalies, kurių atstovai reguliariai pereina vienos ar kelių valstybių sienas. 5. Sekretoriatui pateikiama kiekvieno pagal šį straipsnį sudaryto Susitarimo kopija. V straipsnis Susitarimų sudarymo gairės 1. Kiekvieno Susitarimo tikslas − atgaivinti atitinkamą migruojančią rūšį iki patenkinamo išsaugojimo statuso arba palaikyti tokį statusą. Kiekviename Susitarime numatomi tokie atitinkamų migruojančių rūšių išsaugojimo ir valdymo aspektai, kurie padeda tą tikslą pasiekti. 2. Kiekvienas Susitarimas taikomas visam migruojančios rūšies paplitimo plotui, ir visos valstybės, kuriose migruojančios rūšys yra paplitusios, gali prie jo prisijungti, nesvarbu, ar jos yra šios Konvencijos šalys, ar ne. 3. Jei tik įmanoma, Susitarimas turėtų būti taikomas ne vienai, o kelioms migruojančioms rūšims. 4. Kiekviename Susitarime: a) nurodoma, kokiai migruojančiai rūšiai jis taikomas; b) apibūdinamas migruojančios rūšies paplitimo plotas ir migracijos kelias; c) numatoma, kad kiekviena šalis privalo paskirti nacionalinę instituciją, kuri rūpintųsi Susitarimo įgyvendinimu; d) prireikus nustatomas mechanizmas, kuris padėtų siekti Susitarimo tikslų, stebėti jo veiksmingumą ir rengti ataskaitas Šalių konferencijai; e) numatoma Susitarimo šalių ginčų sprendimo tvarka; ir f) būtų bent draudžiami visi kurios nors Cetacea eilės migruojančios rūšies gaudymo būdai, kuriais neleidžiama tos rūšies gaudyti pagal jokią kitą daugiašalę sutartį, ir numatoma, kad prie Susitarimo gali prisijungti valstybės, kurios nėra tos migruojančios rūšies paplitimo valstybės. 5. Jei tikslinga ir įmanoma, kiekvienas Susitarimas, tuo neapsiribodamas, turėtų numatyti: a) reguliarias atitinkamų migruojančių rūšių išsaugojimo statuso peržiūras ir siekti nustatyti veiksnius, kurie gali būti žalingi tokiam statusui; b) koordinuotus išsaugojimo ir tvarkymo planus; c) ekologijos ir atitinkamos migruojančios rūšies populiacijos dinamikos tyrimus, ypatingą dėmesį kreipiant į migraciją; d) informacijos apie migruojančias rūšis mainus, ypač tyrimo duomenų ir atitinkamos statistikos duomenų mainus; e) buveinių, svarbių patenkinamam išsaugojimo statusui išlaikyti, išsaugojimą, o jei reikia ir įmanoma, atkūrimą, tokių buveinių apsaugą nuo trikdymo, taip pat griežtą egzotinių rūšių, kurios kenkia migruojančioms rūšims, įveisimo ir jau įveistų tokių rūšių kontrolę; f) palaikyti palei migracijos kelius išdėstytų tinkamų buveinių tinklą; g) kur pageidautina, kurti naujas migruojančioms rūšims palankias buveines arba migruojančias rūšis pakartotinai įveisti tinkamose buveinėse; h) stengtis panaikinti arba kompensuoti veiklą ir kliūtis, kurios trukdo migracijai; i) neleisti patekti, mažinti ir kontroliuoti migruojančioms rūšims kenksmingas medžiagas, išleidžiamas į migruojančių rūšių buveines; j) tinkamais ekologiniais principais paremtas migruojančių rūšių gaudymo kontrolės ir valdymo priemones; k) kovos su neteisėtu gaudymu veiksmų koordinavimo tvarką; l) keistis informacija apie rimtą pavojų, gresiantį migruojančioms rūšims; m) tvarką, taikomą ypatingomis aplinkybėmis, pagal kurią labai ir skubiai sustiprintų išsaugojimo veiksmus, kai atsiranda reali grėsmė migruojančių rūšių išsaugojimo statusui; ir n) supažindinti visuomenę su Susitarimo turiniu ir tikslais. VI straipsnis Paplitimo valstybės 1. Sekretoriatas, pasinaudodamas iš šalių gauta informacija, nuolat atnaujina į I ir II priedus įrašytų migruojančių rūšių paplitimo valstybių sąrašą. 2. Šalys nuolat praneša Sekretoriatui, kurios, jų nuomone, į I ir II priedus įrašytos migruojančios rūšys yra jose paplitusios, taip pat teikia informaciją apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie už jų nacionalinei jurisdikcijai priklausančių ribų gaudo atitinkamas migruojančias rūšis, ir, jei įmanoma, apie tokio gaudymo planus ateityje. 3. Bent prieš šešis mėnesius iki eilinio Konferencijos susitikimo šalys, kurios yra į I ir II priedus įrašytų migruojančių rūšių paplitimo valstybės, per Sekretoriatą informuoja Šalių konferenciją apie priemones, kurių jos imasi, kad būtų įgyvendintos šios Konvencijos nuostatos, susijusios su šiomis rūšimis. VII straipsnis Šalių konferencija 1. Šalių konferencija yra šios Konvencijos sprendimų priėmimo institucija. 2. Sekretoriatas Šalių konferencijos susitikimą sukviečia ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams po šios Konvencijos įsigaliojimo. 3. Vėliau Sekretoriatas eilinius Šalių konferencijos susitikimus šaukia ne rečiau kaip kas trejus metus, jei Konferencija nenusprendžia kitaip, o neeilinius susitikimus − bet kuriuo metu, gavęs bent vieno trečdalio šalių pageidavimą raštu. 4. Šalių konferencija priima ir prižiūri šios Konvencijos finansinius nuostatus. Kiekviename eiliniame susitikime Šalių konferencija priima biudžetą kitam finansiniam laikotarpiui. Kiekviena šalis daro įmokas į šį biudžetą pagal skalę, dėl kurios susitaria Konferencija. Finansiniai nuostatai, įskaitant nuostatas dėl biudžeto ir įmokų skalę bei jų pakeitimus, priimami dalyvaujančioms ir balsuojančioms šalims vienbalsiai pritariant. 5. Kiekviename susitikime Šalių konferencija peržiūri šios Konvencijos įgyvendinimą ir gali: a) peržiūrėti ir įvertinti migruojančių rūšių išsaugojimo būklę; b) peržiūrėti migruojančių rūšių, ypač įrašytųjų į I ir II priedus, išsaugojimo pažangą; c) numatyti būtinas nuostatas ir gaires, kurios padėtų Mokslo tarybai ir Sekretoriatui atlikti savo pareigas; d) gauti ir apsvarstyti Mokslo tarybos, Sekretoriato, bet kurios šalies ar nuolatinės institucijos, įsteigtos pagal kurį nors Susitarimą, pateiktą ataskaitą; e) teikti šalims rekomendacijas, kaip pagerinti migruojančių rūšių išsaugojimo būklę, ir įvertinti pagal Susitarimus pasiektą pažangą; f) tais atvejais, kai nėra sudaryto Susitarimo, teikti rekomendacijas surengti šalių, kurios yra migruojančios rūšies ar migruojančių rūšių grupės paplitimo valstybės, susitikimus priemonėms, kuriomis siekiama pagerinti rūšių išsaugojimo būklę, apsvarstyti; g) teikti šalims rekomendacijas, kaip pagerinti šios Konvencijos veiksmingumą; ir h) priimti sprendimus dėl papildomų priemonių, kurių reikia imtis siekiant šios Konvencijos tikslų. 6. Kiekviename Šalių konferencijos susitikime nustatomas kito susitikimo laikas ir vieta. 7. Kiekvienas Šalių konferencijos susitikimas nustato savo susitikimo darbo tvarkos taisykles. Priimant sprendimus Šalių konferencijos susitikime reikalaujama, jei kitaip nenumatyta šioje Konvencijoje, dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių šalių balsų daugumos. 8. Jungtinėms Tautoms, jų specializuotoms agentūroms, Tarptautinei atominės energetikos agentūrai, bet kuriai valstybei, kuri nėra šios Konvencijos šalis, ir kiekvieno Susitarimo institucijai, kurią paskiria to Susitarimo šalys, Šalių konferencijos susitikimuose gali atstovauti stebėtojai. 9. Šalių konferencijos susitikimuose leidžiama dalyvauti toliau išvardytų kategorijų organizacijų ar agentūrų, turinčių reikiamas laukinės faunos ir floros apsaugos, išsaugojimo ir tvarkymo kvalifikacijas, stebėtojams, jei jos apie savo norą būti atstovaujamos susirinkime Sekretoriatui praneša ir jei tam neprieštarauja bent vienas trečdalis šalių: a) tarptautinės vyriausybinės ir nevyriausybinės agentūros bei organizacijos ir nacionalinės vyriausybinės agentūros bei organizacijos; b) nacionalinės vyriausybinės atitinkamos valstybės šiam tikslui paskirtos agentūros bei organizacijos. Jei šaliai leidžiama būti atstovaujamai, stebėtojai turi teisę dalyvauti, bet nebalsuoja. VIII straipsnis Mokslo taryba 1. Pirmame susitikime Šalių konferencija įkuria Mokslo tarybą konsultacijoms moksliniais klausimais teikti. 2. Tarybos nariu bet kuri šalis gali paskirti kvalifikuotą ekspertą. Be to, kvalifikuotus ekspertus parenka ir skiria Mokslo tarybos nariais Šalių konferencija; šių ekspertų skaičių, jų parinkimo kriterijus ir skyrimo sąlygas nustato Šalių konferencija. 3. Mokslo taryba renkasi Sekretoriato prašymu, Šalių konferencijai reikalaujant. 4. Mokslo taryba priima savo darbo tvarkos taisykles, kurias tvirtina Šalių konferencija. 5. Šalių konferencija nustato Mokslo tarybos funkcijas, kurios gali būti tokios: a) teikti mokslines konsultacijas Šalių konferencijai, Sekretoriatui ir, Šalių konferencijai pritariant, bet kuriai institucijai, įkurtai pagal šią Konvenciją ar Susitarimą, ir bet kuriai šaliai; b) rekomenduoti migruojančių rūšių tyrimus ir tyrimų koordinavimą, vertinti tokių tyrimų rezultatus, siekiant nustatyti migruojančių rūšių išsaugojimo statusą, ir pranešti Šalių konferencijai apie šį statusą bei priemones jam gerinti; c) Šalių konferencijai rekomenduoti, kurias migruojančias rūšis įrašyti į I ir II priedus, kartu nurodant tokių migruojančių rūšių paplitimo teritoriją; d) Šalių konferencijai rekomenduoti, kokias migruojančių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones numatyti Susitarimuose; ir e) Šalių konferencijai rekomenduoti, kaip spręsti problemas, susijusias su šios Konvencijos įgyvendinimo moksliniais aspektais, ypač dėl migruojančių rūšių buveinių. IX straipsnis Sekretoriatas 1. Šios Konvencijos tikslams įkuriamas Sekretoriatas. 2. Įsigaliojus šiai Konvencijai Sekretoriato funkcijas užtikrina Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programos vykdantysis direktorius. Prireikus pageidaujamu būdu jam gali padėti atitinkamos tarpvyriausybinės, nevyriausybinės, tarptautinės ir nevyriausybinės agentūros bei organizacijos, turinčios technines kvalifikacijas laukinių gyvūnų apsaugos, išsaugojimo ir tvarkymo srityje. 3. Jei Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programa Sekretoriato funkcijų nebegali užtikrinti, Šalių konferencija numato alternatyvius Sekretoriato klausimo sprendimo būdus. 4. Sekretoriato funkcijos yra šios: a) organizuoti ir aptarnauti šiuos susitikimus: i) Šalių konferencijos ir ii) Mokslo tarybos; b) palaikyti ir skatinti šalių, pagal susitarimus sudarytų nuolatinių institucijų ir kitų migruojančiomis rūšimis besirūpinančių tarptautinių organizacijų ryšius; c) iš atitinkamų šaltinių gauti pranešimus ir kitokią informaciją, kuri padėtų įgyvendinti šios Konvencijos tikslus bei pasirūpinti, kad tokia informacija būtų tinkamai platinama; d) atkreipti Šalių konferencijos dėmesį į bet kurį su šios Konvencijos tikslais susijusį klausimą; e) Šalių konferencijai rengti ataskaitas apie Sekretoriato darbą ir šios Konvencijos įgyvendinimą; f) atnaujinti ir skelbti visų į I ir II priedus įrašytų migruojančių rūšių paplitimo valstybių sąrašą; g) Šalių konferencijai vadovaujant, skatinti sudaryti Susitarimus; h) atnaujinti ir šalims teikti Susitarimų sąrašus ir, Šalių konferencijai pageidaujant, teikti bet kurią informaciją apie tokius Susitarimus; i) atnaujinti ir skelbti Šalių konferencijos rekomendacijų, teikiamų pagal VII straipsnio 5 dalies e, f ir g pastraipas, ir sprendimų pagal tos dalies h pastraipą sąrašą; j) visuomenei teikti informaciją apie šią Konvenciją ir jos tikslus; ir k) vykdyti kitas pagal šią Konvenciją arba Šalių konferencijos jam pavestas funkcijas. X straipsnis Konvencijos pataisos 1. Konvencija gali būti iš dalies pakeista ir papildyta eiliniame arba neeiliniame Šalių konferencijos susitikime. 2. Pataisas gali siūlyti bet kuri šalis. 3. Siūlomos pataisos tekstą ir siūlymo priežastis Sekretoriatui būtina pranešti bent prieš šimtą penkiasdešimt dienų iki susitikimo, kuriame ji turi būti svarstoma; Sekretoriatas nedelsdamas šią informaciją praneša visoms šalims. Visos šalių pastabos dėl teksto pranešamos Sekretoriatui ne vėliau kaip prieš šešiasdešimt dienų iki susitikimo. Tuoj pat po paskutinės dienos, iki kurios turėjo būti pateiktos pastabos, Sekretoriatas šalims praneša visas pastabas, gautas iki tos dienos. 4. Pataisos priimamos dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių šalių balsų dauguma. 5. Priimta pataisa įsigalioja visoms šalims, kurios ją pripažįsta, pirmą trečiojo mėnesio dieną po to, kai du trečdaliai šalių depozitarui deponuoja pripažinimo dokumentą. Kiekvienai šaliai, kuri pripažinimo dokumentą deponuoja po to, kai savo pripažinimo dokumentus deponavo du trečdaliai šalių, pataisa įsigalioja pirmą dieną, praėjus trims mėnesiams po to, kai ji deponavo savo pripažinimo dokumentus. XI straipsnis Priedų pataisos 1. I ir II priedai gali būti iš dalies pakeisti ir papildyti eiliniame arba neeiliniame Šalių konferencijos susitikime. 2. Pataisas gali siūlyti bet kuri šalis. 3. Siūlomos pataisos tekstą ir siūlymo priežastis, paremtas turimais moksliniais duomenimis, Sekretoriatui būtina pranešti bent prieš šimtą penkiasdešimt dienų iki susitikimo; Sekretoriatas nedelsdamas šią informaciją praneša visoms šalims. Visos šalių pastabos dėl teksto pranešamos Sekretoriatui ne vėliau kaip prieš šešiasdešimt dienų iki susitikimo. Tuoj pat po paskutinės dienos, iki kurios turėjo būti pateiktos pastabos, Sekretoriatas šalims praneša visas pastabas, gautas iki tos dienos. 4. Pataisos priimamos dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių šalių balsų dauguma. 5. Priedų pataisa visoms šalims įsigalioja praėjus devyniasdešimčiai dienų po Šalių konferencijos susitikimo, kuriame ji buvo priimta, išskyrus tas šalis, kurios pareiškia išlygą pagal šio straipsnio 6 dalį. 6. Per devyniasdešimt dienų, numatytų šio straipsnio 5 dalyje, bet kuri šalis, raštu pranešusi depozitarui, gali pareikšti išlygą dėl pataisos. Pataisos išlygą galima denonsuoti, raštu pranešus apie tai depozitarui; po to pataisa tai šaliai įsigalioja praėjus devyniasdešimčiai dienų po to, kai buvo denonsuota išlyga. XII straipsnis Poveikis tarptautinėms konvencijoms ir kitiems įstatymams 1. Niekas šioje Konvencijoje neturi pakenkti nei Jungtinių Tautų konferencijos jūrų teisės klausimais, sušauktos pagal Jungtinių Tautų Generalinės asamblėjos rezoliuciją 2750 C (XXV), vykdomam jūrų teisės kodifikavimui ir plėtrai, nei bet kurios valstybės dabartinėms ar būsimoms pretenzijoms ar teisinėms pažiūroms dėl jūrų teisės ir dėl pajūrio bei vėliavos valstybės jurisdikcijos pobūdžio ir apimties. 2. Šios Konvencijos nuostatos neturi jokio poveikio šalių teisėms ir pareigoms pagal kitas sutartis, Konvencijas ir susitarimus. 3. Šios Konvencijos nuostatos neturi jokio poveikio šalių teisei taikyti griežtesnes vidaus priemones į I ir II priedus įrašytoms migruojančioms rūšims išsaugoti arba taikyti vidaus priemones į I ir II priedus neįrašytoms rūšims išsaugoti. XIII straipsnis Ginčų sprendimas 1. Bet kuris ginčas, kuris gali kilti tarp dviejų ar daugiau šalių dėl šios Konvencijos nuostatų aiškinimo ar taikymo, sprendžiamas ginčo šalių derybomis. 2. Jei ginčo nepavyksta išspręsti pagal šio straipsnio 1 dalį, šalys abipusiu susitarimu ginčą gali perduoti arbitražui, pavyzdžiui, Nuolatiniam arbitražo teismui Hagoje; taip ginčo nagrinėjimą perdavusios šalys laikosi arbitražo sprendimo. XIV straipsnis Išlygos 1. Šios Konvencijos nuostatoms nedaromos bendros išlygos. Konkrečios išlygos gali būti pareikštos pagal šio straipsnio ir XI straipsnio nuostatas. 2. Bet kuri valstybė ar regioninė ekonominės integracijos organizacija, deponavusi savo ratifikavimo, pripažinimo, pritarimo ar prisijungimo dokumentą, gali pareikšti konkrečią išlygą dėl bet kurios migruojančios rūšies įrašymo į I ar II, ar abu priedus, ir po to ji nelaikoma šalimi bet kuriuo su tokia išlyga susijusiu klausimu, kol nepraeina devyniasdešimt dienų po to, kai depozitaras šalims praneša, kad išlygą šalis denonsavo. XV straipsnis Pasirašymas Šią Konvenciją gali pasirašyti Bonoje visos valstybės ir regioninės ekonominės integracijos organizacijos iki 1980 m. birželio dvidešimt antros dienos. XVI straipsnis Ratifikavimas, pripažinimas ir pritarimas Ši Konvencija turi būti ratifikuota, pripažinta ir jai turi būti pritarta. Ratifikavimo, pripažinimo ir pritarimo dokumentai deponuojami Vokietijos Federacinės Respublikos vyriausybei, kuri atlieka vyriausybės depozitarės vaidmenį. XVII straipsnis Prisijungimas Prie šios Konvencijos gali prisijungti visos nepasirašiusios valstybės ir regioninės ekonominės integracijos organizacijos po 1980 m. birželio dvidešimt antros dienos. Prisijungimo dokumentai deponuojami Vyriausybei depozitarei. XVIII straipsnis Įsigaliojimas 1. Ši Konvencija įsigalioja pirmą trečiojo mėnesio dieną po to, kai Vyriausybei depozitarei deponuojamas penkioliktas ratifikavimo, pripažinimo, pritarimo ar prisijungimo dokumentas. 2. Kiekvienai valstybei ar kiekvienai regioninei ekonominės integracijos organizacijai, kuri ratifikuoja, pripažįsta ar pritaria šiai Konvencijai ar prie jos prisijungia po to, kai deponuojamas penkioliktas ratifikavimo, pripažinimo, pritarimo ar prisijungimo dokumentas, ši Konvencija įsigalioja pirmą trečiojo mėnesio dieną po to, kai toji valstybė ar tokia organizacija deponuoja savo ratifikavimo, pripažinimo, pritarimo ar prisijungimo dokumentą. XIX straipsnis Denonsavimas Bet kuri šalis gali šią Konvenciją denonsuoti apie tai bet kuriuo metu raštu pranešusi vyriausybei depozitarei. Denonsavimas įsigalioja praėjus dvylikai mėnesių po to, kai vyriausybė depozitarė gauna tokį pranešimą. XX straipsnis Depozitaras 1. Šios Konvencijos originalas anglų, prancūzų, vokiečių, rusų ir ispanų kalbomis, kiekvieną tekstą laikant autentišku, deponuojamas depozitarui. Depozitaras visų tokių versijų patvirtintas kopijas perduoda visoms ją pasirašiusioms arba prisijungimo prie jos dokumentus deponavusioms valstybėms ir visoms regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms. 2. Depozitaras, pasitaręs su atitinkamomis valstybėmis, parengia šios Konvencijos oficialias versijas arabų ir kinų kalbomis. 3. Vyriausybė depozitarė praneša visoms pasirašiusioms ir prisijungusioms valstybėms ir visoms pasirašiusioms bei prisijungusioms regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms ir Sekretoriatui apie Konvencijos pasirašymą, ratifikavimo, pripažinimo, pritarimo ir prisijungimo dokumentų deponavimą, šios Konvencijos įsigaliojimą, jos pataisas, pareiškiamas išlygas bei pranešimus apie Konvencijos denonsavimą. 4. Įsigaliojus šiai Konvencijai, Vyriausybė depozitarė perduoda jos patvirtintą kopiją Jungtinių Tautų Sekretoriatui, kad šis ją užregistruotų ir paskelbtų pagal Jungtinių Tautų Chartijos 102 straipsnį. PATVIRTINDAMI ŠIĄ KONVENCIJĄ, tinkamai tam įgalioti žemiau nurodyti asmenys pasirašė šią Konvenciją. Priimta Bonoje, 1979 m. birželio 23 d. -------------------------------------------------- I PRIEDĖLIS AIŠKINIMAS 1. Migruojančios rūšys, įrašytos į šį priedėlį, nurodomos: a) rūšies ar porūšio pavadinimu; arba b) kaip visos migruojančios rūšys, įeinančios į aukštesnį taksoną ar nurodytą jo dalį. 2. Kitos nuorodos į aukštesnius už rūšį taksonus pateikiamos vien dėl informacijos ir klasifikacijos. 3. Sutrumpinimas "(s.l.)" vartojamas pažymėti, kad mokslinis pavadinimas vartojamas išplėstine prasme. 4. Ženklas (–) ir skaitmuo prie taksono pavadinimo rodo, kad šis taksonas neįtraukiamas į toliau nurodytos geografinės kilmės atskirų populiacijų taksono: – 101 Peru populiacijos. 5. Ženklas (+) ir skaitmuo prie rūšies pavadinimo reiškia, kad į šį priedėlį įtraukiamos toliau nurodytos tik tos rūšies geografinės kilmės atskiros populiacijos: + 201 Šiaurės vakarų Afrikos populiacijos + 202 Afrikos populiacijos + 203 Amazonės aukštupio populiacijos. 6. Žvaigždutė (*) prie rūšies pavadinimo rodo, kad rūšis ar atskira tos rūšies populiacija arba aukštesnis taksonas, į kurį rūšis įeina, yra įrašyti į II priedėlį. ŽINDUOLIAI CHIROPTERA Molossidae | Tadarida brasiliensis | PRIMATES Pongidae | Gorilla gorilla beringei | CETACEA Balaenopteridae | Balaenoptera musculus Megaptera novaeangliae | Balaenidae | Balaena mysticetus Eubalaena glacialis (s. l.) | PINNIPEDIA Phocidae | Monachus monachus* | PERISSODACTYLA Equidae | Equus grevyi | ARTIODACTYLA Camelidae | Vicugna vicugna* – 101 | Cervidae | Cervus elaphus barbarus | Bovidae | Bos sauveli Addax nasomaculatus Gazella cuvieri Gazella dama Gazella dorcas + 201 | PAUKŠČIAI PROCELLARIIFORMES Diomedeidae | Diomedea albatrus | Procellariidae | Pterodroma cahow Pterodroma phaeopygla | CICONIIFORMES Ardeidae | Egretta eulophotes | Ciconiidae | Ciconia boyciana | Threskiornithidae | Geronticus eremita | ANSERIFORMES Anatidae | Chloephaga rubidiceps* | FALCONIFORMES Accipitridae | Haliaeetus pelagicus* | GRUIFORMES Gruidae | Grus japonensis* Grus leucogeranus* Grus nigricollis* | Olididae | Chlamydotis undulata* + 201 | CHARADRLIFORMES Scolopacidae | Numenius borealis* Numenius benulrostris* | Laridae | Larus audouinii Larus relictus Larus saundersi | Alcidae | Synthliboramphus antiquus wumizusume | PASSERIFORMES Parulidae | Dendroica kirtlandil | Fringillidae | Serinus syriacus | ROPLIAI TESTUDINES Cheloniidae | Lepidochelys kempii* | Dermochelidae | Dermochelys coriacea* | Pelomedusidae | Podocnemis expansa* + 203 | CROCODYLIA Gavialidae | Gavialis gangeticus | ŽUVYS SILURIFORMES Schilbeidae | Panagasianodon gigas | -------------------------------------------------- II. PRIEDĖLIS AIŠKINIMAS 1. Migruojančios rūšys, įrašytos į šį priedėlį, nurodomos: a) rūšies ar porūšio pavadinimu; arba b) kaip visos migruojančios rūšys, įeinančios į aukštesnį taksoną ar nurodytą jo dalį. Jei kitaip nenurodyta, kai nurodoma į aukštesnį už rūšį taksoną, suprantama, kad visoms tame taksone esančioms migruojančioms rūšims galėtų būti labai naudinga, jei dėl jų būtų sudaryti Susitarimai. 2. Sutrumpinimas "spp." po šeimos ar genties pavadinimo vartojamas pažymėti visas toje šeimoje ar gentyje esančias migruojančias rūšis. 3. Kitos nuorodos į aukštesnius už rūšį taksonus pateikiamos vien dėl informacijos ir klasifikacijos. 4. Sutrumpinimas "(s.l.)" vartojamas pažymėti, kad mokslinis pavadinimas vartojamas išplėstine prasme. 5. Ženklas (+) ir skaitmuo prie rūšies arba aukštesnio taksono pavadinimo reiškia, kad į šį priedėlį įtraukiamos tik toliau nurodytos to taksono geografinės kilmės atskiros populiacijos: + 201 Azijos populiacijos 6. Žvaigždutė (*) prie rūšies pavadinimo rodo, kad rūšis ar atskira tos rūšies populiacija arba aukštesnis taksonas, į kurį rūšis įeina, yra įrašyti į I priedėlį. ŽINDUOLIAI CETACEA Monodontidae | Delphinapterus leucas | PROBOSCIDAE Elephantidae | Loxodonta africana | SIRENIA Dugongidae | Dugong dugon | PINNIPEDIA Phocidae | Monachus monachus* | ARTIODACTYLA Camelidae | Vicugna vicugna* | Bovidae | Oryx dammah Gazella gazella + 201. | PAUKŠČIAI PELECANIFORMES Pelecanidae | Pelecanus crispus | CICONIIFORMES Ciconia ciconia | Ciconiidae Ciconia nigra | Threskiornithidae | Platalea leucorodia | Phoenicopteridae | spp. | ANSERIFORMES Anatidae | spp.* | FALCONIFORMES Cathartidae | spp. | Pandionidae | Pandion haliaetus | Accipitridae | spp.* | Falconidae | spp. | GALLIFORMES Phasianidae | Coturnix coturnix | COTURNIXGRUIFORMES Gruidae | Grus spp.* Anthropoides virgo | Otididae | Chlatmydotis undulata* + 201 | CHARADRIIFORMES Charadriidae | spp. | Scolopacidae | spp.* | Recurvirostridae | spp. | Phalaropodidae | spp. | PASSERIFORMES Muscicapidae (s. I.) | spp. | ROPLIAI TESTUDINES Cheloniidae | spp.* | Dermochelyidae | spp.* | Pelomedusidae | Podocnemis expansa* | CROCODYLIA Crocodylidae | Crocodylus porosus | ŽUVYS ACIPENSERIFORMES Acipenseridae | Acipenser fulvescens | VABZDŽIAI LEPIDOPTERA Danaidae | Danaus plexippus | --------------------------------------------------