C 415/26

Komisijos atsakymai į raštu pateiktus klausimus

(2018/C 415/06)

1–11 klausimai

KLAUSIMAS 2/COM 1,

kurį pateikė Michela Giuffrida

Tema: AKR ir ES santykiai

Mūsų santykiai tvirti ir būtini tiek AKR, tiek ES šalių ekonomikos augimui, tačiau norėčiau pakartoti, kad mūsų santykiuose daugiausia dėmesio skiriama ekonominiam aspektui. Tokie opūs klausimai, kaip pagarba žmogaus teisėms, teisinės valstybės principas, demokratija, migracijos srautų valdymas, darnus vystymasis ir skurdo mažinimas dažnai laikomi mažiau svarbiais už su ekonomika susijusias temas.

Taigi, ar Komisija atsižvelgs į poreikį priimti platesnio masto susitarimą, kuriuo būtų skiriamas dėmesys ne tik ekonomikos augimui, bet ir būtų suteikta didesnė svarba pirmiau minėtiems aspektams, atsižvelgiant į sąlygų laikymosi principą?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 2/COM 1

Numatyta, kad naujas susitarimas bus išsamus susitarimas, apimantis keletą ES ir 79 AKR šalių santykių aspektų, iš kurių vienas – ekonominis aspektas.

Su žmogaus teisėmis, pagrindinėmis laisvėmis, demokratija, teisinės valstybės principu ir geru valdymu susijusiems klausimams, taip pat migracijai ir judumui, šioje partnerystėje toliau bus skiriamas didelis dėmesys, kaip matyti iš ES derybų įgaliojimų, kuriuose šie klausimai – strateginiai prioritetai.

Mūsų manymu, į būsimą susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriose Šalys pakartos savo įsipareigojimą propaguoti, apsaugoti ir įgyvendinti žmogaus teises ir pagrindines laisves, kurios yra visuotinės ir nedalomos, ir propaguoti demokratijos, gero valdymo, teisinės valstybės vertybes bei nediskriminavimo, lygybės ir solidarumo principus. Be to, Šalys įsipareigos migraciją ir judumą paversti galimybėmis ir kartu spręs šioje srityje kylančius sunkumus.

KLAUSIMAS 3/COM 2,

kurį pateikė Sabine Lösing

Tema: ekonominės partnerystės susitarimų būsima struktūra ir įgyvendinimas

Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) – ES ir AKR valstybių sudaryto Kotonu susitarimo esminis aspektas. Vis dėlto EPS sąlygomis remiami ES interesai ir jomis dažnai daroma žala šalių partnerių ekonomikai. Siekiant paskatinti darnų vystymąsi, būtina, kad būtų taikomos sąžiningos prekybos sąlygos, kurios būtų palankios vietos tiekimo grandinių, AKR valstybėse kuriančių pridėtinę vertę, atsiradimui. Praeityje jokia šalis nebuvo vystoma remiantis tokiu prekybos liberalizavimu, kokio reikalauja ES.

Ar Komisija sieks peržiūrėti EPS struktūros ir įgyvendinimo sistemą, kad AKR valstybėms užtikrintų sąžiningas prekybos sąlygas?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 3/COM 2

Kotonu susitarimu nustatyti pagrindiniai skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi tikslai bei esminiai demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės aspektai. Kotonu susitarimu taip pat numatytas vystomasis bendradarbiavimas, įskaitant pagalbą prekybai. Komisija pasiūlė šiuos elementus ir toliau įtraukti į ekonominės partnerystės susitarimus.

Komisija pritaria tikslams skatinti tiekimo pajėgumus ir pridėtinę vertę AKR šalyse ir regionuose. Ekonominės partnerystės susitarimais prie to prisidedama, nes jais kuriamos prekybos ir investavimo galimybės, lanksčios kilmės taisyklės ir tikslinė parama vystymuisi. Vis dėlto, jeigu prekybos susitarimais galima nustatyti tinkamas paskatas, jomis neįmanoma užtikrinti ekonominės veiklos. Dėl to, laikantis naujo Europos konsensuso dėl vystymosi ir atnaujintos ES pagalbos prekybai strategijos, šalių ir regionų lygmenimis rengiami visapusiški požiūriai į tvarias investicijas ir darbo vietų kūrimą.

Komisija stebi ekonominės partnerystės susitarimų įgyvendinimą, kad įsitikintų, kaip siekiama šių tikslų. Taip pat galioja nuostatos dėl reguliarios ekonominės partnerystės susitarimų peržiūros, kad būtų prižiūrimas jų įgyvendinimas. Tai atliekama kartu su šalimis partnerėmis ir dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams.

KLAUSIMAS 7/COM 3,

kurį pateikė Jo Leinen

Tema: Kinijos iniciatyva „Viena juosta, vienas kelias“ ir ES ir AKR santykiai

Aiškėjant Kinijos „Juostų ir kelio iniciatyvos“ formai ir tikslams, Europos Komisija kaip atsaką į ją rengia „Azijai skirtą ryšių strategiją“.

Kadangi „Juostų ir kelio iniciatyva“ taip pat aiškiai skirta Afrikos šalims ir dėl to darys poveikį AKR ir ES santykiams, ar Komisija planuoja priimti panašią strategiją Afrikai? Jei taip, kokie jos tikslai?

Jei ne, kokių veiksmų imamasi siekiant sušvelninti „Juostų ir kelio iniciatyvos“ poveikį atitinkamoms šalims arba juo pasinaudoti?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 7/COM 3

Visuotinėje ES strategijoje (1) atkreiptas dėmesys į didėjančią Azijos ekonominę svarbą ir paraginta priimti nuoseklų požiūrį į Kinijos ryšių iniciatyvas, orientuotas į vakarus.

ES siekia priimti ES Europos ir Azijos ryšių strategiją, visų pirma priimdama bendrą komunikatą, po kurio Taryba turi pateikti išvadas.

Šioje strategijoje bus apibrėžta Europos ryšių ir partnerystės su regionu vizija nuo reglamentavimo iki dialogo politikos klausimais ir nuo techninės iki finansinės pagalbos transporto, elektros tinklų, skaitmeninių ryšių ir žmonių tarpusavio ryšių srityse. Ja siekiama tvarių ryšių, padėti šalims įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslus.

Šiems tikslams pasiekti bus įgyvendinti finansiniai mechanizmai, apimantys dialogą politiniais klausimais su viešomis finansinėmis paskatomis ir privataus kapitalo sutelkimą.

Geografiniu požiūriu bendras komunikatas bus sutelktas į Europą ir Aziją, tačiau turės įtakos ir likusiam pasauliui: geresnis ekonomikos valdymas ir tvarios investicijos vietos lygmeniu turės teigiamą įtaką pasaulyje.

Kinijos „Juostų ir kelio iniciatyva“ sukėlė didelius lūkesčius Afrikoje kaip galimybė imtis keleto galimų svarbių infrastruktūros projektų, atitinkančių 2063 m. Afrikos Sąjungos darbotvarkę, kuria siekiama skatinti žemyno vystymąsi.

Kadangi nėra su Komisijos veikla Afrikoje susijusios skaidrios sistemos ir informacijos, vis dar sudėtinga įvertinti „Juostų ir kelio iniciatyvos“ poveikį Afrikoje ir įtraukti Kiniją į nustatytus koordinavimo mechanizmus. ES stiprina savo partnerystes su įvairiais subjektais, kad pagerintų bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį į ryšius ir pateiktų naujas priemones, kuriomis būtų sprendžiamas, pvz., įsiskolinimo pavojaus klausimas, ir investicinių projektų poveikio vertinimus.

Tuo pat metu ES siekia konstruktyviai bendradarbiauti su Kinija dvišaliu pagrindu užmezgant planuotą dialogą vystymosi klausimais ir iš naujo pradėjo dialogą su Afrika. Taip įmanoma keistis išsamesne informacija apie atitinkamus požiūrius į vystymąsi ir Afriką.

KLAUSIMAS 1/COM 4,

kurį pateikė Thierry Cornillet

Tema: poreikis gerinti informavimą apie ES finansavimą ir vietos suinteresuotiesiems subjektams teikti mokymus, kaip rengti paraiškas projektams

Iš Komisijos parengtų darbinių dokumentų, kurie buvo išorės finansavimo priemonių laikotarpio vidurio peržiūros dalis, matyti, kad dar neišmokėta didelė dalis numatyto finansavimo. Nors atliktas tam tikras supaprastinimas, procedūros tebėra sudėtingos. Dėl šios padėties ES galėtų prarasti savo patikimumą: mūsų partnerės kartais mano, kad mes siekiame neišmokėti numatytų lėšų.

Ar Komisija kitoje daugiametėje finansinėje programoje galėtų pasiūlyti vietos suinteresuotiesiems subjektams skirtą ryšių ir mokymo programą, sutelktą į tai, kaip rengti paraiškas? Tai padėtų jiems įgyvendinti susijusius kriterijus ir padidintų galimybes, kad jų projektai būtų patvirtinti.

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 1/COM 4

Komisijos ataskaitoje dėl išorės finansavimo priemonių laikotarpio vidurio peržiūros nurodyta, kad biudžetas vykdomas veiksmingai. Konkrečiai, Europos plėtros fondo (EPF) tarnybų darbiniame dokumente nurodyta, jog įgyvendinimas laikomas veiksmingu, kai panaudota 50 proc. biudžeto, dėl 31 proc. sudarytos sutartys ir 13 proc. išmokėta (nuo 2017 m. birželio mėn.), ir atsižvelgiant į tai, kad 11-ojo EPF veikla įsibėgėjo tik 2016 m. pabaigoje.

Pasitelkdamos vystomojo bendradarbiavimo priemonės teminę pilietinės visuomenės organizacijų programą ES delegacijos visuomeniniams vietos subjektams dažnai organizuoja informacinius susitikimus dėl susijusių kvietimų teikti pasiūlymus, jų tikslų ir paraiškų pateikimo reikalavimų.

Be to, taip pat rengiami konkrečiai pritaikyti mokymo kursai. 2018–2020 m. laikotarpiu ES ketina toliau vykdyti šiuos veiksmus.

Be to, nuo 2018 m. balandžio 16 d. DEVCO akademijoje (2) galima nemokamai lankyti internetinius mokymus tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi srityje, taip pat finansų ir sutarčių valdymo kursus.

Dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP), Komisija deramai atsižvelgė į pateiktas rekomendacijas, jas apsvarstys ir pasiūlys veiksmingiausius būdus gerinti vietos subjektams šalyse partnerėse skirtą informavimo ir mokymo veiklą.

KLAUSIMAS 4/COM 5,

kurį pateikė Nathalie Griesbeck

Tema: Sahelio regiono stabilumo ir vystymosi užtikrinimas

2018 m. vasario 23 d. Briuselyje surengtoje aukšto lygio konferencijoje dėl Sahelio regiono 414 mln. EUR skirta paramai jungtinėms Sahelio penketuko pajėgoms. Sahelio penketuko pajėgos įsipareigojusios kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kad užtikrintų stabilumą regione.

Kaip galime užtikrinti, kad šia finansine pagalba būtų prisidedama ne tik prie regiono saugumo, bet ir prie Sahelio, kuris yra smurtinio ekstremizmo ideologijos augimui palanki terpė, darnaus vystymosi?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 4/COM 5

ES jau tvirtai įsipareigojusi padėti Sahelio regionui ir didžiausią dėmesį skiria pažeidžiamoms ir tarpvalstybinėms vietovėms. Sahelio penketuko šalims teikiamos ES paramos vystymuisi bendra suma sudaro 3,8 mlrd. EUR (2014–2020 m.), įskaitant 1,7 mlrd. EUR paramą biudžetui. Kartu su valstybėmis narėmis šiam regionui teikiama ES parama vystymuisi sudaro 8 mlrd. EUR.

Saugumo padėtis Sahelio regione toliau prastėja, kaip matyti iš kovo 2 d. Vagadugu centre surengto didelio masto teroristinio išpuolio ir nesibaigiančių išpuolių prieš gynybos ir saugumo pajėgas trijų valstybių – Burkina Faso, Malio ir Nigerio – sienų sankirtoje ir prieš operaciją „Barkhane“ ir MINUSMA (Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija Malyje). Didelėse centrinio ir šiaurės Malio vietovėse, taip pat Burkina Faso šiaurėje, vis dar nėra valstybės valdžios. Vietos gyventojai negali gauti pagrindinių socialinių paslaugų. Pagrindinės nestabilumo priežastys, būtent silpnas politinis, finansų ir saugumo valdymas, toliau skatina šią tendenciją.

Pastaraisiais metais, kad padėtų įveikti šiuos iššūkius, ES parengė visapusišką požiūrį, o po to – integruotą požiūrį, kuriais suderinti saugumo ir vystymosi aspektai. Pagal ES Sahelio strategiją ir jos regioninį veiksmų planą Sahelyje iš tiesų išbandytas integruotos ES politikos ir strategijų kūrimas pasitelkiant įvairiausias diplomatijos, vystymosi, stabilizavimo, humanitarinės pagalbos ir saugumo politikos priemones ir veiksmus.

ES labai patenkinta 2018 m. vasario 23 d. Briuselyje surengtos Sahelio konferencijos rezultatais. Sahelio penketuko jungtinėms pajėgoms iš viso skyrus 414 mln. EUR, konferencija tapo kertiniu akmeniu, susijusiu su bendromis pastangomis sutelkti Sahelio regionui skirtą paramą. ES, pasinaudojusi Afrikos taikos priemone, skyrė 100 mln. EUR paramai Sahelio penketuko jungtinėms pajėgoms.

Kad regione būtų užtikrintas ilgalaikis stabilumas ir darnus vystymasis, ES taip pat siekia, be veiksmų saugumo srityje, vykdyti nuolatinius veiksmus vystymosi srityje, kad būtų vėl taikomas teisinės valstybės principas ir teikiamos pagrindinės socialinės paslaugos, visų pirma pažeidžiamose vietovėse.

KLAUSIMAS 9/COM 6,

kurį pateikė Alpha Ousmane (Burkina Fasas)

Tema: EPF ateitis

Šiuo metu rengiami trys konkretūs susitarimo memorandumai su AKR valstybėmis. Tačiau kokia Europos plėtros fondo (EPF) ateitis?

Kyla trys klausimai dėl Europos Sąjungos požiūrio:

1. kur bus įgyvendinamos regioninės orientacinės programos (ROP) ir kaip jos bus valdomos?

2. Ar yra ROP, kurią valdo Afrikos Sąjunga visų šalių labui, ar kiekvienas regionas išsaugos savo ROP?

3. Kaip bus valdoma padėtis Magrebe, kuris, nors ir yra sudaręs konkretų susitarimą su Europos Sąjunga, neturi ROP?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 9/COM 6

Komisija neseniai priėmė pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos (DFP) po 2020 m. ir birželio 14 d. pateiks savo pasiūlymus sektoriams dėl išorės veiksmų.

Dėl išorės veiksmų, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, Europos Komisija numato smarkų supaprastinimą, kad būtų padidintas nuoseklumas ir veiksmingumas nekenkiant tam, dėl ko ES ir jos partnerių bendradarbiavimas toks ypatingas: jo nuspėjamumui, politikos principais grindžiamam pobūdžiui ir jo finansavimo dydžiui.

Vykdant šią bendro nuoseklumo didinimo veiklą siūloma Europos plėtros fondą (EPF) įtraukti į plataus masto ES biudžeto Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, ir plataus masto priemone turėtų būti skatinami pagrindiniai aspektai.

Siūloma plataus masto priemonė turėtų pagrindinį geografinį aspektą ir būtų padalyta pagal pasaulio vietoves.

Regionų lygmens veiksmų, kurie šiuo metu žinomi kaip regioninės orientacinės programos (ROP), finansavimo klausimas bus sprendžiamas programavimo etapu.

Nedarant išvadų dėl būsimų diskusijų ir sprendimų, šalių partnerių regioninė integracija ir bendradarbiavimas galėtų toliau būti remiamas skirtingais lygmenimis. Atsižvelgiant į būsimame reglamente numatytas dalis, regioninės programos galėtų būti parengtos prireikus kartu užtikrinant suderinamumą Afrikos žemyne.

Pagal plataus masto priemonę Magrebas būtų įtrauktas į „kaimynystės“ dalį. Vis dėlto regioninis programavimas visų pirma yra programavimo klausimas, kuris bus apibrėžtas vėlesniame etape.

KLAUSIMAS 10/COM 7,

kurį pateikė Marlene Mizzi

Tema: darnaus vystymosi tikslai

Darnaus vystymosi tikslai (DVT) – tai 193 šalių nustatyti tikslai, apimantys visų šalių įsipareigojimą įgyvendinti visus su 169 užduotimis susijusius 17 tikslų.

Ar, atsižvelgiant į tai, Komisija galėtų suteikti informacijos apie planus investuoti į DVT įgyvendinimą tiek ES lygmeniu, tiek mūsų šalyse partnerėse?

Šis klausimas dar svarbesnis, atsižvelgiant į tai, kad šiomis užduotimis sprendžiamas ne tik ekonomikos politikos klausimas, nes jos taip pat susijusios su socialinės nelygybės, žalesnės ekonomikos poreikio ir saugesnės aplinkos visoms kartoms klausimais.

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 10/COM 7

Europos Komisija pasirinko dviejų pakopų požiūrį į įgyvendinimą: i) įtraukti darnaus vystymosi tikslus (DVT) į Europos politikos programą ir Komisijos prioritetus ir ii) apsvarstyti mūsų ilgalaikę viziją ir sektorių politikos po 2020 m. prioritetus. Tikimasi, kad 2018 m. antrąjį pusmetį bus pateiktas diskusijoms skirtas dokumentas „Tvari Europa iki 2030 m.“ dėl tolesnių veiksmų dėl JT DVT, taip pat dėl Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos. Jis taps diskusijos dėl Europos ateities dalimi ir kartu bus pateikta „DVT įgyvendinimo pažangos“ analizė ir ES pasiekimų įgyvendinant DVT apžvalga. Sukurta įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma, kad būtų galima plėtoti geriausią DVT įgyvendinimo patirtį ir ja keistis, o jų dalyvavimo ir indėlio apžvalga taip pat bus įtraukta kaip priedas.

Kalbant konkrečiai apie DVT įgyvendinimą vystant bendradarbiavimą, 2017 m. birželio mėn. ES ir jos valstybės narės susitarė dėl naujo Europos konsensuso dėl vystymosi. Taip suteikiama nauja bendra ES institucijų ir valstybių narių vystymosi politikos, kuri tebėra sutelkta į skurdo panaikinimą, sistema, kartu atsižvelgiant į vystymosi politikos ir humanitarinės pagalbos, aplinkos, klimato kaitos, migracijos ir saugumo politikos ryšį. Bus imtasi veiksmų nelygybei panaikinti, siekiant užtikrinti, kad niekas nebūtų užmirštas. Europos konsensusas Tarybai jau pateikė pasiūlymus dėl derybinių nurodymų dėl atnaujintos partnerystės su AKR valstybėmis.

Kartu su politiniais įsipareigojimais turėtų būti teikiamos investicijos. Šiuo atžvilgiu DVT grindžiama ES nuomonė dėl kitos daugiametės finansinės programos ir būsimų priemonių. Komisija, pasitelkdama įvairias iniciatyvas, jau investuoja į DVT įgyvendinimą šalyse partnerėse. Praėjusiais metais pradėta ES ir JT iniciatyva „Spotlight“, prie kurios ES prisidės maždaug 500 mln. EUR, skirtais visų formų smurtui prieš moteris ir mergaites panaikinti. Tikimasi, kad Europos išorės investicijų planas iki 2020 m. paskatins daugiau kaip 44 mlrd. EUR dydžio investicijas Afrikos šalyse partnerėse ir 4,1 mlrd. EUR dydžio Europos Komisijos indėlį į ES kaimynystės politiką. Be to, Komisija skirs 30 mln. EUR naujam JT bendrajam fondui, įtrauktam į 2030 m. darbotvarkę.

Žvelgiant į ateitį, Europos Komisija įsipareigojusi stiprinti savo DVT pagrįstą politinį dialogą su šalimis partnerėmis ir remti savo šalis partneres siekiant 2030 m. darbotvarkės nacionaliniu lygmeniu, taip pat ir suderinant savo nacionalinius vystymosi planus su DVT.

KLAUSIMAS 6/COM 8,

kurį pateikė Catherine Bearder

Tema: neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais bei AKR ir ES santykiai

Prieš dvejus metus Komisija priėmė kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą, kurio 3.2 tikslu raginama stiprinti pasaulines partnerystes, apimančias kilmės, tranzito ir rinkos šalis.

Kurios AKR valstybės, Komisijos nuomone, yra prioritetinės šalys, su kuriomis reikėtų stiprinti dialogą ir techninį bendradarbiavimą neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais srityje?

Kokių veiksmų imtasi, kad šis klausimas būtų įtrauktas į aukšto lygio susitikimus su regioninėmis organizacijomis, pvz., Afrikos Sąjunga, Pietų Afrikos vystymosi bendrija ir Rytų Afrikos bendrija?

Kokia pažanga padaryta siekiant naudoti prekybos priemones, kuriomis būtų skatinama imtis veiksmų dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais? Ar šios nuostatos įtrauktos į dabartines ir būsimas derybas dėl AKR ir ES LPS?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 6/COM 8

Įgyvendinant 2016 m. kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą, ES ir jos valstybės narės skiria daug lėšų veiksmams, kuriais stiprinamos partnerystės, apimančios kilmės, tranzito ir rinkos šalis. Pavyzdžiui, 2016 ir 2017 m. iš ES išorės vystomojo bendradarbiavimo lėšų skirta maždaug 340 mln. EUR ir jais tiesiogiai prisidedama prie veiksmų plano tikslų įgyvendinimo.

Kadangi neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais vykdoma visose AKR valstybėse prekiaujant įvairiais produktais (dramblio kaulu, dalbergijomis, skujuočiais, vėžliais, paukščiais ir kt.), visos šalys gavo tam tikrą paramą, skirtą kovai su šiais nusikaltimais, tačiau didžiausias dėmesys sutelktas į pagrindinius tiekimo regionus: Madagaskarą, Centrinę Afriką, Rytų Afriką, Vakarų Afriką ir Pietų Afriką.

Kovai su prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais sutelktomis programomis remiamos tarptautinės organizacijos, kurios specializuojasi kovos su nusikaltimais laukinių augalų ir gyvūnų srityje, pvz., Tarptautinis kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumas (angl. ICCWC). ES ir jos valstybės narės taip pat teikė pirmenybę vietos bendruomenių vaidmens skatinimui laukinių augalų ir gyvūnų apsaugos srityje. Todėl programose pasauliniu, regionų, nacionaliniu ir vietos lygmenimis dalyvauja daugybė partnerių ir jos apima visą veiklos spektrą: tvarų saugomų teritorijų valdymą, vietos bendruomenių pragyvenimo lygio gerinimą vykdant ekonominę veiklą ir teikiant ekosistemos paslaugas (vandenį, energiją, žaliąsias darbo vietas, laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsą ir kt.), išardant nusikalstamus tinklus.

ES labai aktyviai su AKR valstybėmis dalyvavo susitikimuose su regionų lygmens subjektais, pvz., Afrikos Sąjunga, Pietryčių Azijos Šalių Asociacija, Pietų Afrikos vystymosi bendrija ir Centrinės Afrikos valstybių ekonomine bendrija, taip pat tokiuose forumuose, kaip Kongo baseino miškų partnerystė. Be to, regioninis programavimas, susijęs su aplinka ir laukiniais augalais ir gyvūnais, apima partnerystes su atitinkamomis regioninėmis valdžios institucijomis ir jų dalyvavimą.

Aplinkos apsaugos priemonės ir tvarumas yra diskusijų, kuriose dalyvauja ES, dėl prekybos ir ekonominės partnerystės susitarimo dalis. Pavyzdžiui, ES užtikrina, kad didesnis dėmesys būtų skiriamas Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos laikymuisi.

KLAUSIMAS 5/COM 9,

kurį pateikė György Hölvenyi

Tema: religinių bendruomenių vaidmuo valdant konfliktus AKR valstybėse

Religinės bendruomenės turi reikalingų pajėgumų valdyti konfliktus krizę patiriančiose AKR valstybėse. Religinės bendruomenės ir institucijos neišvengiamai yra suinteresuotieji subjektai, ne tik dvasiniu požiūriu, bet ir dėl savo lyderystės ir teisėtumo jie smarkiai prisideda prie socialinio stabilumo, kaip matyti iš naujų pavyzdžių, pvz., Kongo katalikų vyskupų konferencijos, kaip svarbaus tarpininko derybose dėl politinės pertvarkos Kongo Demokratinėje Respublikoje, vaidmens.

Kaip Komisija užtikrina religinių bendruomenių dalyvavimą ES konfliktų valdymo veiksmuose? Ką ji mano apie jų rekomendacijas vykdant išorės veiksmus? Ar religinės organizacijos bus įtrauktos į AKR ir ES bendradarbiavimo struktūras ir dialogą politikos klausimais?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 5/COM 9

Religinės bendruomenės ir platesnis regionas gali atlikti svarbų vaidmenį konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse. Dažnai jos taikos proceso įsipareigojimams suteikia išskirtinių dvasinių, moralinių, socialinių, o kartais ir politinių aspektų.

Todėl EIVT ir Europos Komisijos tarnybos dažnai su jomis bendradarbiauja, kad jos prisidėtų prie konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo veiksmų.

AKR valstybėse Komisija palaiko ryšius su daugybe skirtingų tarpininkavimo pagalbos organizacijų, dalyvių ir suinteresuotųjų subjektų, taip pat vykdo darbą, susijusį su religiniais aspektais, pvz., religinių ir tradicinių taikdarių tinklu, Karaliaus Abdullah Bin Abdulazizo tarptautiniu religijų ir kultūrų dialogo centru (angl. KAICIID), taip pat Islamo bendradarbiavimo organizacija. Pavyzdžiui, bendraujame su Sant’Egidio bendruomene Centrinės Afrikos Respublikoje.

Tam tikrais atvejais, pvz., Kongo Demokratinėje Respublikoje, Katalikų vyskupų konferencija iš tiesų atliko svarbų vaidmenį sudarant susitarimą, tačiau kitais atvejais religinių vadovų vaidmuo gali būti perdėtas ar juo netgi gali būti naudojamasi.

Atsižvelgdama į padėtį ir vietos sąlygas, Europos Komisija gali remti religinių bendruomenių dalyvavimą dialoguose ir konsultacijose. Ji taip pat gali teikti techninę pagalbą taikos procesuose dalyvaujantiems religiniams subjektams.

Vis dėlto religinį aspektą reikia vertinti kruopščiai išanalizavus spręstinus klausimus ir susijusius subjektus. ES turi užtikrinti, kad jos atliktas religijos vaidmens vertinimas apimtų pakankamai aspektų, kad būtų atsižvelgta į sudėtingą visų konflikto varomųjų jėgų ir jų kintančių modelių santykį. Kaip pabrėžta pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais 2015 m. ataskaitoje, itin svarbu suvokti žmonių vaidmenį panaudojant religiją politiniams tikslams.

Konkrečiai, vykdant programą „Kultūrų dialogas ir kultūra“ (vystomojo bendradarbiavimo priemonė (angl. DCI) pasirinktose AKR šalyse bus padidintas kultūrinis pliuralizmas ir kultūrų tarpusavio supratimas, įskaitant su religija ar tikėjimu susijusius aspektus. 2018 m. pradžioje atrinkti ir pradėti įgyvendinti penki projektai, kurių bendra vertė – 10 mln. EUR.

Pirmenybė teikta veiksmams, kurių imtasi pažeidžiamose šalyse arba šalyse, kurios susiduria su dideliais perkeltųjų asmenų ar neteisėtų migrantų srautais: atrinkti pasiūlymai bus įgyvendinti Benine, Burkina Fase, Burundyje, Kamerūne, Dramblio Kaulo Krante, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Egipte, Kenijoje, Malyje, Nigeryje, Nigerijoje, Ruandoje, Senegale, Pietų Sudane, Tanzanijoje, Toge, Ugandoje ir Zimbabvėje, Sirijoje, Irake ir Libane.

Projektuose pasitelkiama religinių vadovų įtaka skatinant kultūros įvairovę ir pagarbą vienodam visų vyrų ir moterų orumui vykdant religijų ir kultūrų dialogą ir bendradarbiavimą. Religiniai vadovai ir bendruomenės yra tikslinės pajėgumų didinimo veiksmų grupės.

Be to, dabartiniu kvietimu teikti pasiūlymus pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) siekiama didinti „skirtingo tikėjimo ar netikinčių asmenų tarpusavio supratimą ir pagarbą, prisidedant prie to, kad įtraukios bendruomenės ir visuomenės priimtų įvairovę ir galėtų taikiai spręsti galimus konfliktus“. AKR valstybėms skirtiems pilietinės visuomenės veiksmams gali būti teikiama parama. Projektai bus atrinkti 2018 m. (orientacinė suma – 5 mln. EUR).

KLAUSIMAS 8/COM 10,

kurį pateikė Laura Agea

Tema: būsima BŽŪP reforma ir poveikis AKR valstybėms

Įvairiais tyrimais patvirtintas ES bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) tiesioginis poveikis AKR valstybėse. Deja, šis poveikis ne visada teigiamas. ES, kaip svarbiausia žemės ūkio produktų iš AKR valstybių importuotoja, atlieka svarbų vaidmenį tarptautinės žemės ūkio rinkos ir pasaulinio aprūpinimo maistu srityje. Svarbus iššūkis mums – suderinti būsimą BŽŪP reformą su ES įsipareigojimais pagal pasaulinę darnaus vystymosi darbotvarkę (DVT, Paryžiaus susitarimą ir t. t.).

Kokios priemonės numatytos būsimos BŽŪP struktūroje, kad būtų padidintas teigiamas poveikis besivystančioms šalims ir toliau laikomasi mūsų įsipareigojimų, visų pirma darnaus vystymosi ir aprūpinimo maistu srityse?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 8/COM 10

2017 m. birželio mėn. priimtu nauju Europos konsensusu dėl vystymosi patvirtinta politikos suderinamumo vystymosi labui (angl. PCD) svarba siekiant DVT.

Žemės ūkis glaudžiai susijęs su tokiais klausimais, kaip darbo vietų kūrimas, maistas, oras, klimato kaita, vanduo, dirvožemis ir biologinė įvairovė, todėl jis atlieka svarbų vaidmenį 2030 m. darbotvarkėje. Dar tik pradėtas ilgas darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo kelias ir žemės ūkio sektorius turi progą įrodyti, kad jis gali prisidėti sprendžiant šį klausimą.

Pastaruosius 25 metus viena po kitos vykdytomis bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformomis laipsniškai padidintas BŽŪP orientavimas į rinką (3), kartu gerinant jos veiklą aplinkos ir klimato srityse (4). Šiomis reformomis atkreiptas dėmesys į pagrindinius BŽŪP tikslus – užtikrinti perspektyvią maisto produktų gamybą, tvarų gamtos išteklių ir klimato politikos veiksmų valdymą ir suderintą teritorinį vystymąsi Europos Sąjungoje.

Šiuo metu atliekama BŽŪP peržiūra taip pat siekiama toliau prisidėti prie ES tarptautinių įsipareigojimų. 2017 m. lapkričio mėn. komunikate dėl maisto ir ūkininkavimo ateities išdėstytos plataus masto politikos kryptys (5), taip pat susijusios su BŽŪP tarptautiniu aspektu. Jos tiksliau nustatytos neseniai Komisijos priimtame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl bendros žemės ūkio politikos po 2020 m.

ES akivaizdžiai įsipareigojusi padėti šalims įtraukti savo žemės ūkio sektorius į pasaulio prekybos sistemą ir dalytis pasaulinės ekonomikos nauda (6). Ji supranta, kad tai įmanoma tik tuo atveju, kai šalys partnerės užima vadovaujančią poziciją. ES šiuo metu bendradarbiauja su 60 šalių partnerių tvaraus žemės ūkio ir aprūpinimo maistu srityje (7). Afrikoje didžiausias dėmesys skiriamas paramai politikai, kuria skatinamos atsakingos investicijos į kaimo vietoves ir remiamas žemės ūkio maisto produktų sektorius, kad galiausiai Afrikos šalims būtų padėta išnaudoti savo žemės ūkio sektoriaus galimybes ir patenkinti savo piliečių poreikius.

Balandžio mėn. Komisija taip pat sukūrė darbo grupę, kurią sudaro ES ir Afrikos ekspertai, kad ji teiktų patarimus ir rengtų rekomendacijas stiprinti ES ir Afrikos Sąjungos partnerystę maisto ir ūkininkavimo srityse ir didinti ES vaidmenį Afrikos darbo vietų kūrimo ekonominės plėtros srityje žemės ūkio, žemės ūkio verslo ir žemės ūkio pramonės sektoriuose.

KLAUSIMAS 11/COM 11,

kurį pateikė Neena Gill

Tema: humanitarinė pagalba Kongo Demokratinei Respublikai

2017 m. humanitarinė pagalba Kongo Demokratinei Respublikai buvo mažiausia per pastarąjį dešimtmetį.

Praėjusiais metais ES humanitarinė pagalba šaliai buvo 4 mln. EUR mažesnė nei 2016 m.

2017 m. spalio mėn. JT Kongo Demokratinėje Respublikoje oficialiai paskelbė trečio lygio nepaprastąją padėtį, geografiškai orientuojantis į Kasajaus, Tanganikos ir Pietų Kivu regionus.

1. Koks šiuo metu pasaulinio finansavimo humanitarinei padėčiai Kongo Demokratinėje Respublikoje trūkumas?

2. Ar Komisija nuo 2017 m. spalio mėn. ėmėsi priemonių, kad padidintų humanitarinę pagalbą Kongo Demokratinei Respublikai?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 11/COM 11

Atsižvelgiant į prastėjančią humanitarinę padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje, 2018 m. balandžio 13 d. Ženevoje surengta pirmoji tarptautinė humanitarinė konferencija dėl Kongo Demokratinės Respublikos. Konferenciją surengė JT, ES ir Nyderlandai. Joje dalyvavo 101 delegacija, įskaitant 22 ES valstybes nares. Ji baigta priėmus įsipareigojimus ir paskelbus apie 528,1 mln. USD, skirtus humanitariniam atsakui Kongo Demokratinėje Respublikoje. Europos Komisija paskelbė, kad 2018 m. Kongo Demokratinei Respublikai skirta 77,1 mln. EUR parama, o valstybės narės pranešė apie papildomą 246 mln. USD dydžio paramą, todėl ES įsipareigojimas sudaro du trečdalius visos sumos.

Pasak JT, 2018 m. Humanitarinės pagalbos teikimo Kongo Demokratinei Respublikai planui vykdyti reikia 1,68 mlrd. USD, nes pagalbos reikia 13,1 mln. žmonių.

2018 m. spalio 20 d. JT šešiems mėnesiams paskelbė trečio lygio nepaprastąją padėtį – aukščiausio lygio atsaką –, geografiškai orientuojantis į Pietų Kivu, Tanganikos ir Kasajaus regionus. 3 lygio padėtis turi būti atšaukta 2018 m. balandžio 20 d., nes, pasak JT, iš esmės įgyvendinti veiksmingo tarptautinių pajėgumų didinti humanitarinę pagalbą sutelkimo kriterijai.

Europos Komisija nuo 1994 m. remia humanitarines operacijas Kongo Demokratinėje Respublikoje ir toliau tai daro. Ji remia atsaką siekiant patenkinti pagrindinius humanitarinius poreikius, įskaitant pagalbą maistu, mitybą, sveikatos priežiūros paslaugas, apsaugą, prieglobstį, vandenį, sanitariją ir higieną, švietimą kilus nepaprastajai padėčiai, taip pat logistiką ir humanitarinės pagalbos koordinavimą. 2018 m., be jau didelio finansavimo, skiriamo vystymuisi Kongo Demokratinėje Respublikoje, taip pat bus vykdoma tarpininkavimo, suderinimo ir atsparumo didinimo veikla, finansuojama kitomis Europos Komisijos naudojamomis priemonėmis.

(1) https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf.

(2) https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/.

(3) Tai pasiekta mažinant priemones, darančias iškreipiamąjį poveikį gamybai ir prekybai. Šiuo metu daugiau kaip 90 proc. ūkininkams skiriamos ES paramos nebesiejama su pagamintu kiekiu ar produktu, todėl prekybai nedaromas iškreipiamasis poveikis. Iš rinkos priemonių taikomos tik apsauginės sąlygos krizės laikotarpiu, o nuo 2015 m. gruodžio mėn. panaikintos eksporto grąžinamosios išmokos.

(4) Konkrečios BŽŪP priemonės, skirtos tvariai maisto produktų gamybai, apima tiek privalomas (kompleksinės paramos, žalinimo), tiek savanoriškas priemones (pagal kaimo plėtros politiką). Todėl ES ūkininkams teikiama parama atspindi jų pastangas ir priemonių įgyvendinimą, kuriais užtikrinamas tvarus žemės ūkis.

(5) Jame taip pat aiškiai nurodyta, kad būsima BŽŪP turi atlikti didesnį vaidmenį įgyvendinant Valetos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadą sprendžiant pagrindines migracijos priežastis. Pavyzdžiui, pasinaudoti žiniomis ir inovacijomis ir stiprinti bendradarbiavimą žemės ūkio mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, išnagrinėti mokymo ir mainų projektus ir didinti strateginį politinį bendradarbiavimą ir dialogą su Afrikos Sąjunga su žemės ūkiu ir kaimo plėtra susijusiais klausimais.

(6) ES visoms mažiausiai išsivysčiusioms šalims suteikia prieigą be muitų ir be kvotų, o ekonominės partnerystės susitarimais (EPS) valstybėms narėms leidžiama apsaugoti jautrius importui žemės ūkio produktus nuo liberalizavimo visiškai jų neįtraukiant arba leidžiant taikyti griežtas apsaugos priemones, kurias galima panaudoti saugojimui nuo staigaus importo padidėjimo.

(7) 2014–2020 m. laikotarpiu šiam tikslui skirta 8,5 mlrd. EUR ES paramos vystymuisi.