Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai - Rezoliucija dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose



Oficialusis leidinys 254 , 26/10/2007 p. 0025 - 0030



20070628 Rezoliucija [1] dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja, - susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25- 28 d., - atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, - atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą Kotonu (Beninas) 2000 m. birželio 23 d., iš dalies pakeistą susitarimu, kuriuo iš dalies keičiamas partnerystės susitarimas ir kuris pasirašytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (Kotonu susitarimas), ir ypač į jo 9, 68, 96 ir 97 straipsnius, - atsižvelgdama į 2003 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, - atsižvelgdama į tai, kad 1998 m. liepos 17 d. Romoje buvo įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT), - atsižvelgdama į 1996 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų deklaraciją prieš korupciją ir kyšininkavimą sudarant tarptautinius verslo sandorius, - atsižvelgdama į viso Amerikos regiono konvenciją prieš korupciją, priimtą Karakase 1996 m. kovo 29 d., - atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja, priimtą 2003 m. liepos 11 d. Mapute vykusioje Afrikos Sąjungos konferencijos antrojoje eilinėje sesijoje, - atsižvelgdama į 1997 m. lapkričio 21 d. EBPO konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius, - atsižvelgdama į nacionalinius įstatymus dėl pinigų plovimo, taikomus AKR ir ES valstybėse, - atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo, - atsižvelgdama į 2003 m. birželio 2 d. Eviane vykusiame didžiojo aštuoneto (G8) šalių aukščiausiojo lygio susitikime priimtą deklaraciją dėl kovos su korupcija ir skaidrumo gerinimo ir į 2007 m. birželio 8 d. G8 šalių aukščiausio lygio susitikime Heiligendame (Vokietija) priimtą deklaraciją dėl vystymosi ir atsakomybės Afrikoje, - atsižvelgdama į specialiąją Europos Audito Rūmų ataskaitą Nr. 2/2005 dėl finansinės paramos AKR šalims iš Europos plėtros fondo [2], - atsižvelgdama į Tarptautinio valiutos fondo 2005 m. birželio mėn. patvirtintą pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo vadovą, - atsižvelgdama į Pasaulio Banko pateiktą gavybos pramonės 2004 m. apžvalgą, - atsižvelgdama į keturiasdešimt Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) rekomendacijų dėl kovos su pinigų plovimu, - atsižvelgdama į 2006 m. spalio 9- 13 d. Vankuveryje įvykusio FATF plenarinio posėdžio rezultatus, - atsižvelgdama į iniciatyvas "Paskelbk, už ką moki" (angl. "Publish What You Pay") ir "Paskelbk, ką uždirbi" (angl. "Publish What You Earn"), - atsižvelgdama į gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (angl. EITI) principus ir kriterijus, - atsižvelgdama į Europos Sąjungos paramą Kimberley proceso sertifikavimo schemai dėl deimantų importo ir eksporto, taip pat į AKR šalių dalyvavimą Kimberley procese, - atsižvelgdama į ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planą ir į EB reglamentą 2173/2005, - atsižvelgdama į Afrikos miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo planą, priimtą 2003 m., - atsižvelgdama į Europos Parlamento 2004 m. kovo 31 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos plėtros politikos valdymo [3] ir 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse [4], - atsižvelgdama į savo 2005 m. lapkričio 24 d. rezoliucijas dėl nacionalinių parlamentų vaidmens įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą bei dėl žemės ūkio ir kasybos prekių [5], - atsižvelgdama į 2005 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui "ES strategija Afrikai: Europos ir Afrikos paktas Afrikos vystymuisi spartinti", - atsižvelgdama į pasaulinės organizacijos "Parlamentarai prieš korupciją" (angl. GOPAC) parlamentarams parengtą vadovą, kaip kovoti su korupcija, - atsižvelgdama į organizacijos Transparency International 2006 m. lapkričio 6 d. Berlyne paskelbtą korupcijos suvokimo indeksą (KSI) 2006 m., - atsižvelgdama į Jungtinės parlamentinės asamblėjos biuro informacijos ir tyrimo misijos Mauritanijoje 2006 m. vasario 23- 27 d. ataskaitą, - atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/3937/07/galut.), A. vadovaudamasi vyriausybių atsakomybės savo šaliai ir piliečiams dėl valstybės pajamų ir išlaidų valdymo principu, B. kadangi gamtos išteklių eksploatavimo ekonominė ir finansinė nauda turėtų labai skatinti žmonių gyvenimo sąlygų raidą, C. kadangi daug gamtos išteklių turinčių šalių vyriausybės privalo valstybės pajamas visų pirma naudoti šalies gyventojų pagrindiniams poreikiams, ypač sveikatos ir švietimo srityse, tenkinti, taip pat kovai su skurdu, ir yra už tai atsakingos, D. kadangi siekiant tinkamai valdyti reikėtų atsižvelgti į tai, kad minėtosios pajamos turi kur kas didesnę pridedamąją vertę tada, kai gamtos ištekliai perdirbami ir sodrinami pačioje šalyje, o ne tada, kai jie eksportuojami kaip žaliavos, E. kadangi nepriklausomos vyriausybės ir kompetentingos valstybės institucijos, eksploatuodamos gamtos išteklius ir valdydamos iš jų gaunamas valstybės pajamas, taip pat privalo atsižvelgti į dabartinių ir būsimų savo šalies gyventojų interesus, F. kadangi gamtos išteklių eksploatavimas gali skatinti tvarų vystymąsi tik tada, kai neigiamas socialinis poveikis ir poveikis aplinkai kiek įmanoma sumažinamas, o gaunama nauda ir išlaidos teisingai padalijamos, G. kadangi šalių, turtingų gamtos išteklių, gyventojai turi neatimamą teisę kiek įmanoma teisingiau naudotis privalumais, kuriuos teikia atitinkami šalies turtai ir ekonomikos augimo potencialas, H. kadangi ir gamtos išteklius eksploatuojančios įmonės atsako už tai, kad jų investicijos prisidėtų prie tvaraus daug gamtos išteklių turinčių šalių, kurių išteklius jos eksploatuoja, vystymosi, I. kadangi skaidrumo minėtosioms įmonėms vykdant teisėtus mokėjimus tų šalių vyriausybėms stoka kelia šių įmonių veiklai didelį pavojų, nes įmones galima apkaltinti korupcija ir pakenkti jų veiklos teisėtumui, J. kadangi Europos šalių vyriausybės įsipareigojusios keisti šią nusistovėjusią tvarką, K. kadangi prastas valdymas ir skaidrumo stoka administruojant valstybės pajamas, gautas eksploatuojant gamtos išteklius, gali sustiprinti politinę korupciją ir padidinti valstybės lėšų išeikvojimo pavojų, L. kadangi pasaulinės naftos kainos per pastaruosius 36 mėnesius labai pakilo ir tai lėmė pajamų perteklių, M. kadangi dėl labai didelių pajamų, gaunamų eksploatuojant gamtos išteklius, ypač naftos telkinius, jei šios pajamos nėra tinkamai naudojamos atsižvelgiant į visų visuomenės sluoksnių interesus ir šalies vystymuisi skatinti, besivystančiose šalyse gali atsirasti didelė ekonominė ir socialinė nelygybė, paaštrėti socialinę neteisybė ir net susidaryti palankios sąlygos rastis smurtui, ir kadangi atsiranda grėsmė, kad augimą apibūdinantys rodikliai nenatūraliai padidės žmonių socialinės raidos rodiklių sąskaita, N. kadangi 2004 m. kovo mėn. Europos Parlamentas priėmė direktyvos dėl skaidrumo reikalavimų pakeitimą, pagal kurį ES valstybės narės raginamos skatinti įmones, kurių akcijos kotiruojamos Europos vertybinių popierių rinkoje, viešai skelbti apie šalių vyriausybėms atliktus mokėjimus, O. kadangi valstybės finansų valdymo gerinimas ir atsakomybės didinimas mažina konfliktų, susijusių su gamtos išteklių eksploatavimu, galimybę, P. kadangi, kaip yra pripažinę instituciniai investuotojai, valdantys 12,3 mlrd. eurų vertės fondus, mokesčių skaidrumo didinimas ir valstybinės korupcijos panaikinimas mažintų politinę riziką ir skatintų stabilesnę aplinką, palankesnę vidaus ir užsienio investicijoms, ypač gavybos pramonės srityje, Q. kadangi mokesčių skaidrumas ir energijos tiekimas yra tarp savęs susiję, nes korupcija ir blogas valdymas energiją tiekiančiose šalyse, ko gero, gali sustiprinti vietinį nepasitenkinimą energetikos sektoriumi ir sukelti grėsmę energetikos įrengimams, taigi galėtų sumažėti tiekimas į pasaulinę energijos rinką, R. kadangi blogas valdymas ir atsakomybės stoka eksploatuojant gamtos išteklius gali turėti rimtų padarinių aplinkai, nes neapgalvotas medžių iškirtimas gali sukelti dykumėjimą ar kitus klimato pokyčius, padaryti žalos aplinkai, žmonėms, gyvūnijai ir augalijai, S. kadangi rajonų, kurių gamtiniai ištekliai eksploatuojami, gyventojai neturi daug naudos iš gaunamo pelno, be to, dažnai nukenčia dėl didelio tokios veiklos poveikio aplinkai, pvz., oro, vandens ir dirvožemio tarša, T. kadangi gamtos ištekliams priskiriami ne tik mineralų ištekliai, bet ir gyvūnija bei augalija, švarus vanduo ir švarus oras, kuriuos reikia saugoti ir puoselėti, U. kadangi valdant naftos išteklius ir pagrindinius gamtinius AKR šalių išteklius labai svarbu taikyti pažangiausią patirtį, siekiant tausoti gamtą, V. kadangi svarbu skatinti valstybės tarnautojus gerbti vertybes ir dorybes, pvz., nešališkumą, sąžiningumą, atsakomybę, skaidrumą ir dorumą, siekiant, kad korupcija taptų neįtikėtina ir neįmanoma, W. kadangi sąžiningumo ir etinių normų laikymasis visų pirma gali padėti užtikrinti, kad gyventojai galėtų naudotis paslaugomis, kurios susijusios su gamtos išteklių eksploatavimu ir kurių tikėtis iš valstybės jie turi teisę, X. kadangi būtina didinti besivystančių šalių parlamentų ir demokratinių institucijų pajėgumus siekiant, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti jiems suteiktus vykdomųjų organų kontrolės ir biudžeto valdymo institucijų įgaliojimus, Y. kadangi gamtos išteklių turėjimas praeityje ne visada buvo privalumas ir pernelyg dažnai tapdavo nelaime gyventojams tų šalių, kuriose stokojama demokratinės kontrolės, atskaitomybės ir teisinės valstybės ir kuriose kova dėl išteklių skatino korupciją ir smurtinius konfliktus, dėl kurių dažnai kentėdavo vietiniai gyventojai, Z. kadangi dėl sparčiau besivystančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos, atsiradusi vis didėjanti gamtos išteklių paklausa paspartino tarptautines grumtynes dėl šių išteklių ir dažnai prisidėdavo prie to, kad valdžioje išsilaikydavo nedemokratiniai režimai, kildavo įnirtingų konfliktų, buvo pažeidžiamos žmogaus teisės, AA. kadangi kai kurios kompanijos nesilaiko sutartų TDO pagrindinių darbo standartų ir joms tenka atsakomybė už mirtinus nelaimingus atsitikimus ir vaikų darbo naudojimą; kadangi jos taip pat labai prisideda prie miškų kirtimo Afrikoje, prie Afrikos nelegalios prekybos dramblio kaulu, o kai kurios iš jų ne kartą buvo užkluptos nelegaliai žvejojančios Afrikos vandenyse, 1. ragina AKR šalis visas pajamas, kurias jos gauna eksploatuodamos gamtos išteklius, pirmiausia skirti pagrindiniams šalies gyventojų poreikiams, ypač sveikatos ir švietimo, aplinkos apsaugos ir gamtos išteklių išsaugojimo srityse, tenkinti ir taip prisidėti siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; 2. ragina AKR ir Europos šalis gerbti ir iki galo įgyvendinti Kotonu susitarimo nuostatas ir rekomendacijas, susijusias su geru valdymu (9 straipsnio 3 dalis); 3. ragina valstybes nares ir Europos Komisiją, atsižvelgiant į jų susirūpinimą dėl gero valdymo, daugiau dėmesio skirti tam, kad AKR šalyse būtų plėtojamas perdirbimo sektorius, o ne tam, kad Europos kompanijoms būtų suteikta prieiga prie AKR šalių gamtos išteklių; 4. ragina Afrikos šalis, priklausančias AKR šalių grupei, ratifikuoti Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja; ragina Karibų jūros regiono šalis ratifikuoti Amerikos konvenciją dėl kovos su korupcija; ragina Europos Sąjungos ir AKR šalis ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją bei Jungtinių Tautų deklaraciją prieš korupciją ir kyšininkavimą tarptautiniuose verslo sandoriuose ir parengti specialias veiksmingos stebėsenos ir 3 dalyje minėtų nuostatų įgyvendinimo priemones; 5. ragina Europos Sąjungos valstybių narių ir AKR šalių vyriausybes perimti principus, nustatytus privačiose iniciatyvose, kuriomis skatinama geriau valdyti pajamas, gautas eksploatuojant gamtos išteklius, kaip antai gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva (EITI) ir kampanijos "Paskelbk, už ką moki" ir "Paskelbk, ką uždirbi", ir padėti šiuos principus taikyti praktiškai; 6. ragina Europos Komisiją ir ES valstybių narių vyriausybes skatinti tobulinti ir visapusiškai įgyvendinti gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (EITI), ypač reikalauti vadovautis nuostata dėl skaidrumo, parengti veiksmingas kontrolės priemones, siekti taikyti penktą minimalų kriterijų dėl aktyvaus pilietinės visuomenės dalyvavimo EITI veikloje ir finansiškai remti EITI patikos fondą; 7. ragina AKR šalis užtikrinti, kad pajamos būtų naudojamos jų ekonominei veiklai įvairinti ir ekonominei tolesnio gamybos proceso etapo veiklai plėtoti, o ne vien tik gamtos išteklių gavybos srityje; 8. ragina Europos Komisiją pasiųsti į energiją tiekiančias besivystančias šalis delegacijas, kurios padėtų įgyvendinti gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI); 9. ragina visas AKR šalis, oficialiai pritarusias, kad pagal kasybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI) būtų pradėti taikyti minimalūs iniciatyvos kriterijai, ypač penktasis kriterijus, užtikrinti, kad pilietinė visuomenė visiškai laisvai, nesibaimindama ir nebauginama galėtų atlikti priežiūros funkciją; 10. skatina visas Kotonu susitarimą pasirašiusias AKR šalis, turinčias daug gamtos išteklių ir dar neprisidėjusias prie EITI iniciatyvos, oficialiai prie jos prisidėti ir ragina Europos Sąjungos valstybių narių ir AKR šalių vyriausybes įgyvendinti Kotonu susitarimo 7 straipsnio nuostatas dėl pilietinės visuomenės pajėgumų didinimo ir dviejų AKR pilietinės visuomenės forumų, vykusių 2002 m. ir 2006 m., rekomendacijas; 11. prašo visų AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes raginti visus investuotojus prisidėti prie EITI iniciatyvos ir prie kitų iniciatyvų ir konvencijų, kuriomis siekiama tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius; 12. prašo visų AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes taip pat skatinti sparčiai besivystančių šalių vyriausybes vykdyti savo įsipareigojimus, pvz., laikytis tarptautinių pagrindinių darbo standartų, atsisakyti vaikų darbo, sustabdyti šaulių ir lengvųjų ginklų platinimą, ypač konfliktų zonose, ir uždrausti nelegalų žaliavų ir medienos importą; 13. ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares padaryti taip, kad vystymuisi skiriama parama gamtos išteklių turtingoms šalims būtų teikiama tik tada, jei jos, prisidėdamos prie "Paskelbk, už ką moki" ir "Paskelbk, ką uždirbi" ir EITI iniciatyvų ir jas įgyvendindamos, siektų pažangos tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius srityse; 14. ragina Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybes ir Europos Komisiją remti valstybių narių pastangas didinti skaidrumą gavybos pramonėje, taikant atitinkamus apskaitos standartus ir laikantis bendrovių teisės nuostatų, atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamentas 2004 m. kovo mėn. pritarė direktyvos dėl skaidrumo reikalavimų pakeitimui, ir atsižvelgiant į Komisijos 2005 m. spalio 12 d. komunikatą dėl Afrikai skirtos strategijos; 15. ragina visas suinteresuotas šalis taikyti viešųjų išlaidų ir pajamų valdymo sistemų skaidrumo ir atskaitomybės normas šiose srityse: - Parlamento ir jo organų vykdoma biudžeto kontrolė, - nepriklausomų Audito Rūmų atliekamas atskiras biudžeto ir viešųjų išlaidų auditas, - valstybės biudžeto skaidrumas, - AKR šalių vyriausybių įplaukų ir išlaidų stebėsena, - įmonių, kurioms taikomi su informacijos skelbimu susiję teisės aktai, atskaitomybė; 16. ragina visas suinteresuotas šalis stebėti, kad energiją tiekiančių šalių, kuriose būna rimtų valdymo problemų ir pasitaiko korupcijos atvejų, vyriausybėms nebūtų teikiama kitokia, nei pagrindinė, parama, kad nebūtų sudaroma palankių prekybos sąlygų ar teikiama kitų privalumų, kol jos nepateiks kiekybiškai nustatomų įrodymų, kad laikosi didesnio skaidrumo įsipareigojimo, ypač valstybės biudžeto srityje; 17. skatina visus dvišalius ir daugiašalius lėšų teikėjus bei eksporto kredito agentūras nustatyti sąlygas, kurios būtų ne tik abstrakčios, bet ir pagrįstos vyriausybių atsakomybe savo piliečiams dėl grynųjų pinigų ir bendradarbiavimo sistema, pagal kurią nehumanitarinė pagalba būtų teikiama tik laikantis tam tikrų konkrečių ir bendrai aptartų kriterijų, ypač valstybės skaidrumo kriterijaus dėl pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, vadovaujantis Tarptautinio valiutos fondo vadove dėl pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo nustatytais principais; 18. ragina AKR ir ES valstybes užtikrinti, kad tinkamas valdymas, skaidrumas ir atskaitomybė eksploatuojant gamtos išteklius būtų remiami bendromis priemonėmis ir atsižvelgiant į kartu politinio dialogo, numatyto pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį, metu aptartus kriterijus; 19. ragina Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybes užtikrinti, kad pajamų naudojimo skaidrumo skatinimas ir demokratinė priežiūra šalyse, tiekiančiose ES energiją, būtų bendros Europos Sąjungos energetikos strategijos prioritetas; 20. rekomenduoja, kad tinkamo valdymo, skaidrumo ir atskaitomybės eksploatuojant gamtos išteklius klausimui būtų teikiama svarbi vieta būsimoje bendroje ES ir Afrikos strategijoje; 21. skatina taikyti pažangiausią naftos išteklių tvarkymo patirtį, susistemintą Tarptautinio valiutos fondo vadove dėl pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo; 22. ragina AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes ir parlamentus užtikrinti, kad gamtos išteklių eksploatavimas labai nesutrikdytų ekologinės pusiausvyros; atsižvelgdama į tai susirūpinusi pažymi, kad pernelyg didelio masto medžių kirtimas gali sukelti dykumėjimą ir kitus klimato pokyčius, kuriems išvengti reikėtų imtis veiksmų taikant tinkamą miškininkystės ir atitinkamą miškų atželdinimo patirtį, ir ragina gamtos išteklius eksploatuojančias įmones laikytis aplinkos apsaugos standartų; 23. ragina šalių ir regionų vyriausybes, parlamentus ir institucijas užtikrinti, kad teisėtas gamtos išteklių eksploatavimas sudarytų aplinkos apsaugos plano, pagal kurį būtų siekiama numatyti oro, vandens, dirvožemio apsaugos priemones ir išsaugoti gyvūnijos ir augalijos įvairovę, dalį; 24. ragina visas vyriausybes priimti įstatymus, pagal kuriuos būtų draudžiama importuoti nelegaliai paruoštą medieną; ir, kol tokie įstatymai bus priimti, užtikrinti, kad pagal viešųjų pirkimų procedūrą būtų perkama tik iš tausių ir legalių šaltinių tiekiama mediena; 25. ragina visas medieną gaminančias šalis užtikrinti, kad visų rūšių vietinė mediena būtų ruošiama tausiai, atsižvelgiant į vietinių gyventojų teises ir poveikį aplinkai; 26. ragina ES atlikti išsamią ir oficialią miškų ūkio apklausą, pagerinti žemės valdymą bei vietinių bendrijų prieigos teises ir užtikrinti veiksmingą visuomenės dalyvavimą; 27. primygtinai ragina visas su deimantų prekyba susijusias šalis prisidėti prie Kimberley sertifikavimo schemos, skirtos tarptautinei prekybai neapdirbtais deimantais; pabrėžia, kad labai svarbu siekti, kad su deimantų prekyba susijusių gairių laikymosi priežiūra deimantų prekyboje dalyvaujančiose šalyse ir deimantų pramonėje taptų nepriklausoma, ir užtikrinti, kad Kimberley proceso dalyviai galėtų prižiūrėti, kaip laikomasi šių gairių deimantų pramonėje; 28. ragina JT Saugumo Tarybą apibrėžti išteklių, dėl kurių kyla konfliktų, sąvoką ir į Taikos stiprinimo komisijos įgaliojimus įtraukti gamtos išteklių valdymą; 29. skatina diegti ir tinkamai naudoti informacijos sistemas, kaip antai kasybos duomenų bankas; 30. pabrėžia, kad gamtos išteklius eksploatuojančios kompanijoms tenka atsakomybė už skaidrios ekonominės veiklos, kuria siekiama tvaraus vystymosi, skatinimą, ir pabrėžia, kad jos turi būti tuo suinteresuotos; ragina jas numatyti bendras iniciatyvas, pvz., kompanijų ekologiškos veiklos sertifikavimo; 31. primena, kad pagal Kotonu partnerystės susitarimo 96 ir 97 straipsnius, išaiškėjus rimtiems korupcijos atvejams, numatyta konsultacijų galimybė; 32. kviečia AKR šalis pradėti viešas nacionalines diskusijas apie pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, panaudojimą ir socialinį teisingumą; 33. ragina naftą išgaunančias AKR šalis gerbti, remti ir skatinti kovotojų su korupcija ir skaidrumo gynėjų veiklą; 34. pabrėžia AKR šalių nacionalinių parlamentų vaidmenį remiant gerą valdymą ir rekomenduoja šį vaidmenį pripažinti ir oficialiai įtvirtinti būsimoje Bendroje ES ir Afrikos strategijoje; 35. kviečia AKR šalių nacionalinius ir regioninius parlamentus ir ES valstybių narių parlamentus, taip pat pilietinės visuomenės atstovus bendradarbiauti kuriant tikrinimo ir kontrolės sistemą, įskaitant baudžiamųjų teismų procesus, skirtą vyriausybės ir administracijos korupcijai pašalinti; 36. ragina vyriausybes, institucijas ir visus politinius vadovus dalį pajamų, gautų atsakingai eksploatuojant gamtos išteklius, numatyti valstybės tarnautojų, policijos pareigūnų ir atitinkamų ekonominės veiklos sektorių darbuotojų darbo užmokesčiui padidinti siekiant, kad korupcija taptų mažiau patraukli; 37. ragina AKR šalių vyriausybes ir Europos Komisiją remti AKR šalių nacionalinių ir regioninių parlamentų, kaip biudžetinės valdžios institucijų, veiklą palaikant su jomis dialogą, keičiantis informacija ir stiprinant jų pajėgumus; 38. ragina Komisiją parengti komunikatą, kuriame būtų apibrėžta Europos Sąjungos strategija siekiant besivystančiose šalyse įtvirtinti parlamentinę demokratiją ir teisinės valstybės principą; 39. skatina AKR šalių nacionalinius parlamentus daryti spaudimą vyriausybėms, kad šios kovotų su vidaus korupcija ir taip sudarytų palankias sąlygas geriausiam valstybės pajamų valdymui, įtraukdamos antikorupcinius teisės aktus ir nepriklausomas kontrolės priemones, kuriomis siekiama didesnio skaidrumo ir kurios sudarytų geresnes sąlygas gauti informacijos apie pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, skirstymą ir panaudojimą, 40. pabrėžia, kad taip pat būtina AKR šalyse stiprinti teismų sistemą, teisėjų nepriklausomumą ir svarbiausias audito institucijas; 41. taip pat ragina AKR šalių parlamentus priimti gero valdymo taisykles, skirtas vidaus korupcijos prevencijai, be to, mano, kad paviešinant parlamento narių pajamas galima padidinti skaidrumą; 42. ragina nacionalinius ir regionų parlamentus teikti paramą ir palengvinti pilietinės visuomenės atstovų veiklą siekiant kovoti su blogu valdymu ir korupcija, sudarant jiems optimalias darbo sąlygas ir kuo didesnę veiksmų laisvę bei užtikrinant šiai veiklai būtinas priemones ir išteklius; 43. reikalauja, kad pilietinė visuomenė ir nacionaliniai parlamentai dalyvautų vykdant veiksmingą biudžeto stebėseną, vykdomą atliekant viešųjų išlaidų panaudojimo patikrinimus (angl. PETS), kurių metu pagal EBPO Vystomosios paramos komiteto (VPK) kriterijus detaliai lyginamos pajamos ir išlaidos; 44. mano, kad siekiant gauti kuo tikslesnių duomenų apie Kotonu susitarimą pasirašiusių valstybių valdymo kokybę reikėtų numatyti tam tikrus socialinius rodiklius, ir ragina siekti pilietinės visuomenės organizacijų, dalyvaujančių skirstant gautas lėšas, veiklos skaidrumo; 45. ragina vyriausybes, institucijas ir visus politinius vadovus užtikrinti, kad pareigūnams būtų surengtas specialus mokymas ir kad jie suvoktų atsakingo ir ekologiško gamtinių išteklių eksploatavimo svarbą; 46. pabrėžia, kad kova su korupciją gali veiksmingai prisidėti prie to, kad būtų sukurta saugesnė aplinka investuoti; ragina Europos Sąjungą, kaip vieną iš Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės programos (angl. PEFA), pagal kurią pateikiamas suderintas planas, kaip įvertinti pasitikėjimo riziką paramą gaunančiose šalyse, vadovių, įtraukti į šią programą specialius viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės rodiklius, pagal kuriuos būtų galima vertinti korupcijos lygį; 47. ragina Komisiją, atsižvelgiant į nustatytą korupcijos lygį, remti gerą valdymą ir pagal Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius pradėti konsultacijas dėl tinkamų priemonių prieš korumpuotus režimus; vis dėlto pažymi, kad gero valdymo rėmimas neturėtų tapti dingstimi vienašališkai primesti paramos sąlygas; 48. primena, kad svarbus vaidmuo, mažinant korupciją ir skatinant gerą valdymą, teko regioninėms iniciatyvoms, pvz., Afrikos tarpusavio vertinimo priemonei (angl. APRM); pabrėžia, kad Afrikos šalims būtina įgyvendinti šias iniciatyvas, o jas įgyvendinant Komisija ir valstybės narės turėtų teikti techninę ir finansinę pagalbą; 49. ragina Europos Sąjungos valstybes nares, kuriose yra finansiniai centrai, imtis visų būtinų teisinių ir administracinių priemonių ir užtikrinti, kad neteisėtai gautos lėšos būtų grąžintos į kilmės šalį; 50. paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungos komisijai, visos Afrikos parlamentui ir nacionaliniams bei regionų parlamentams ir pasaulinei organizacijai "Parlamentarai prieš korupciją" (angl. GOPAC). [1] Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija). [2] OJ C 249, 2005 10 7. [3] OL C 103 E, 2004 4 29, p. 550. [4] Dar nepaskelbta Oficialiame leidinyje. [5] OL C 136, 2006 6 9, p. 17. --------------------------------------------------