Oficialusis leidinys L 372 , 31/12/1990 p. 0004 - 0026

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 16 p. 0138

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 16 p. 0138



Susitarimas dėl Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko įsteigimo SUSITARIANČIOS ŠALYS, BŪDAMOS IŠTIKIMOS pagrindiniams daugiapartinės demokratijos, teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir rinkos ekonomikos principams; PRISIMINDAMOS Helsinkio konferencijos dėl saugumo ir bendradarbiavimo Europoje Baigiamąjį aktą, ypač jo Deklaraciją dėl principų; SVEIKINDAMOS Vidurio ir Rytų Europos šalių ketinimus paremti praktinį daugiapartinės demokratijos įgyvendinimą, demokratinių institucijų, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms stiprinimą, taip pat jų pasirengimą vykdyti reformas siekiant pereiti prie rinkos ekonomikos; ATSIŽVELGDAMOS į glaudaus ir koordinuoto bendradarbiavimo svarbą siekiant paskatinti Vidurio ir Rytų Europos šalių ekonominę pažangą, padidinti jų ūkio galimybes konkuruoti tarptautiniame lygmenyje, taip pat prisidėti prie jų rekonstrukcijos ir plėtros, tuo pačiu, tam tikrais atvejais, sumažinant su jų ūkio finansavimu susijusią riziką; ĮSITIKINUSIOS, kad kuriama daugiašalė finansinė institucija, savo esme europietiška, o narių sudėtimi plačiai tarptautinė, padės siekti šių tikslų ir bus nauja unikali bendradarbiavimo Europoje struktūra; SUSITARĖ įsteigti Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (toliau – Bankas), kurio veikla grindžiama šiomis nuostatomis: I SKYRIUS TIKSLAS, FUNKCIJOS IR NARYSTĖ 1 straipsnis Tikslas Prisidedant prie ekonomikos pažangos ir rekonstrukcijos, Banko tikslas yra paremti perėjimą prie atviros, į rinką orientuotos ekonomikos ir skatinti privačių asmenų bei verslo iniciatyvą Vidurio ir Rytų Europos šalyse, kurios yra ištikimos daugpartinės demokratijos, pliuralizmo ir rinkos ekonomikos principams ir taiko juos praktikoje. 2 straipsnis Funkcijos 1. Siekdamas ilgalaikėje perspektyvoje įgyvendinti savo tikslą paremti Vidurio ir Rytų Europos šalių perėjimą prie atviros, į rinką orientuotos ekonomikos ir skatinti privačių asmenų bei verslo iniciatyvą, Bankas padeda paramą gaunančioms šalims narėms įgyvendinti struktūrines ir pavienių ūkio sektorių reformas, įskaitant demonopolizavimą, decentralizavimą ir privatizavimą, kad prisidėtų prie šių šalių ekonomikos visapusiškos integracijos į pasaulio ekonomiką, taikydamas šias priemones: i) paremdamas, per privačius ir kitus suinteresuotus investuotojus, produktyvios, konkurencingos ir privačiais pagrindais paremtos veiklos kūrimą, tobulinimą ir plėtrą, ypač smulkaus ir vidutinio verslo įmones; ii) pritraukdamas šalies ir užsienio kapitalą bei vadovavimo patirtį, kad būtų pasiektas i punkte nurodytas tikslas; iii) skatindamas pelningą investavimą, įskaitant investicijas į paslaugų bei finansų sektorius ir atitinkamą infrastruktūrą, kur tai būtina norint paremti privačias ir verslo iniciatyvas, taip prisidedant prie konkurencingos aplinkos sukūrimo ir darbo našumo didinimo, gyvenimo lygio kilimo bei darbo sąlygų gerinimo; iv) teikdamas techninę pagalbą rengiant, finansuojant ir įgyvendinant atitinkamus projektus, nesvarbu ar jie būtų pavieniai, ar vykdomi pagal konkrečias investicines programas; v) skatindamas ir remdamas kapitalo rinkų plėtrą; vi) remdamas pagrįstus ir ekonomiškai gyvybingus projektus, kuriuose dalyvauja daugiau nei viena paramą gaunanti šalis; vii) skatindamas visose savo veiklos srityse aplinkos apsaugos reikalavimus atitinkančią ir tvarią plėtrą; ir viii) imdamasis tokios kitos veiklos ir teikdamas tokias kitas paslaugas, kurios gali prisidėti prie šių funkcijų vykdymo. 2. Vykdydamas šio straipsnio 1 dalyje nurodytas funkcijas, Bankas veikia glaudžiai bendradarbiaudamas su visais savo nariais ir taip, kaip jis laiko tinkamu pagal šio Susitarimo nuostatas, su Tarptautiniu valiutos fondu, Tarptautiniu rekonstrukcijos ir plėtros banku, Tarptautine finansų korporacija, Daugiašale investicijų garantijų agentūra bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, taip pat su Jungtinėmis Tautomis ir jos specializuotomis agentūromis bei kitomis atitinkamomis institucijomis ir visais subjektais, valstybiniais ar privačiais, susijusiais su Vidurio ir Rytų Europos šalių ekonomine plėtra ir investicijomis. 3 straipsnis Narystė 1. Narystė Banke atvira: i) 1) Europos šalims ir 2) ne Europos šalims, kurios yra Tarptautinio valiutos fondo narės; ir ii) Europos ekonominei bendrijai ir Europos investicijų bankui. 2. Šalys, turinčios teisę į narystę pagal šio straipsnio 1 dalį, kurios netampa narėmis pagal šio Susitarimo 61 straipsnį, gali būti priimtos pagal tokias nuostatas ir sąlygas, kurias gali nustatyti Bankas, jeigu už tai balsuoja ne mažiau kaip du trečdaliai valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip tris ketvirtadalius visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. II SKYRIUS KAPITALAS 4 straipsnis Įstatinis akcinis kapitalas 1. Pradinis įstatinio akcinio kapitalo dydis yra 10 milijardų (10000000000) ekiu. Jį sudaro vienas milijonas (1000000) dešimties tūkstančių (10000) ekiu nominaliosvertės akcijų, kurias pasirašyti gali tik nariai pagal šio Susitarimo 5 straipsnio nuostatas. 2. Pradinis akcinis kapitalas dalijamas į apmokamas ir pareikštines akcijas, kurios apmokamos pagal pareikalavimą. Pradinė bendra apmokamų akcijų nominalių verčių suma yra trys milijardai (3000000000) ekiu. 3. Įstatinis akcinis kapitalas gali būti padidintas tokiu metu ir tokiomis sąlygomis, kurios gali pasirodyti tikslingos, jeigu už tai balsuoja ne mažiau kaip du trečdaliai valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip tris ketvirtadalius visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. 5 straipsnis Akcijų pasirašymas 1. Kiekvienas narys pasirašo Banko akcinio kapitalo akcijas tik įvykdęs jam keliamus įstatyminius reikalavimus. Kiekvienas pradinio įstatinio akcinio kapitalo pasirašymas vyksta pasirašant apmokamas ir pareikštines akcijas, kurios apmokamos pagal pareikalavimą, laikantis proporcijos trys (3) ir septyni (7). Pradinis akcijų, kurias gali pasirašyti šį Susitarimą pasirašiusios šalys, tampančios nariais pagal šio Susitarimo 61 straipsnį, skaičius yra nurodytas A priede. Pradžioje kiekvienas narys privalo pasirašyti ne mažiau kaip vieną šimtą (100) akcijų. 2. Pradinį akcijų, kurias gali pasirašyti šalys, tampančios narėmis pagal šio Susitarimo 3 straipsnio 2 dalį, skaičių nustato valdytojų taryba, tačiau su sąlyga, kad nebus leidžiamas toks akcijų pasirašymas, dėl kurio procentinė akcinio kapitalo dalis, priklausanti Europos ekonominės bendrijos valstybėms narėms kartu su Europos ekonomine bendrija ir Europos investicijų banku, taptų mažesnė negu viso pasirašomo akcinio kapitalo didžioji dalis. 3. Valdytojų taryba peržiūri Banko akcinį kapitalą ne rečiau kaip kartą per penkerius (5) metus. Įstatinio akcinio kapitalo padidinimo atveju kiekvienam nariui suteikiama protinga galimybė valdytojų tarybos nustatyta vienoda tvarka ir sąlygomis pasirašyti naujas akcijas, kurios išleidžiamos proporcingai kapitalo padidinimui. Galimų įsigyti akcijų skaičius nustatomas pagal tai, kokią proporcinę viso pasirašyto akcinio kapitalo dalį sudarė pavienių Banko narių pasirašytas akcinis kapitalas prieš pat priimant sprendimą dėl tokio kapitalo padidinimo. Nė vienas narys neprivalo vienokia ar kitokia apimtimi pasirašyti akciniam kapitalui padidinti išleidžiamas akcijas. 4. Remdamasi šio straipsnio 3 dalies nuostatomis, valdytojų taryba gali nario prašymu padidinti jo pasirašomų akcijų skaičių arba paskirti tam nariui įstatinio akcinio kapitalo akcijas, kuriomis nepasinaudojo kiti nariai, tačiau su sąlyga, kad dėl tokio padidinimo procentinė pagrindinio kapitalo dalis, priklausanti Europos ekonominės bendrijos valstybėms narėms kartu su Europos ekonomine bendrija ir Europos investicijų banku, netaps mažesnė negu viso pasirašomo akcinio kapitalo didžioji dalis. 5. Akcijos, kurias pradžioje pasirašo nariai, išleidžiamos nominalia verte. Kitos akcijos išleidžiamos nominalia verte, išskyrus atvejus, kai valdytojų taryba ne mažiau kaip dviem trečdaliais valdytojų balsų, atstovaujančių ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams, nusprendžia išleisti jas ypatingomis aplinkybėmis kitokia tvarka. 6. Akcijos negali būti įkeistos ar kokiu nors kitu būdu suvaržytos, jų taip pat negalima perduoti, išskyrus pačiam Bankui pagal šio Susitarimo VII skyrių. 7. Narių atsakomybė už akcijas apsiriboja tik neapmokėta išleistų akcijų kainos dalimi. Narystė Banke nė vienam jo nariui neuždeda atsakomybės už Banko įsipareigojimus. 6 straipsnis Apmokėjimas už pasirašytas akcijas 1. Įnašai už apmokamas akcijas, kurias pradžioje pasirašo kiekviena šį Susitarimą pasirašiusi šalis, tapusi nariu pagal šio Susitarimo 61 straipsnį, sumokami per penkis (5) kartus lygiomis dalimis, kurių kiekviena lygi dvidešimčiai (20) tokios sumos procentų. Pirmąją įmoką kiekvienas narys privalo sumokėti per šešiasdešimt (60) dienų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos arba nuo dienos, kai pagal 61 straipsnį deponuojamas jo ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentas, jei pastarasis veiksmas atliktas po Susitarimo įsigaliojimo dienos. Kiekviena iš keturių (4) likusių įmokų turi būti sumokėta eilės tvarka, praėjus vieneriems (1) metams nuo ankstesnės įmokos mokėjimo termino pabaigos, ir sumokama laikantis kiekvieno nario teisės aktais numatytų reikalavimų. 2. Penkiasdešimt (50) procentų kiekvienos įmokos, kuri atliekama šio straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka, arba įmokos, kurią sumoka pagal šio Susitarimo 3 straipsnio 2 dalį priimtas narys, gali būti apmokama tokio nario pateikiamais paprastaisiais vekseliais ar kitais skoliniais įsipareigojimais, išreikštais ekiu, JAV doleriais arba Japonijos jenomis, pateikiant juos apmokėjimui tada, kai Bankui prireikia lėšų išmokoms dėl atliekamų operacijų. Šie vekseliai arba įsipareigojimai yra neapyvartiniai, be palūkanų ir apmokami nominalia verte pagal Banko pareikalavimą. Reikalavimai apmokėti tokius vekselius arba skolinius įsipareigojimus pateikiami protingais laiko tarpais, kad tokių iš pavienių narių pareikalautų apmokėti vekselių ir įsipareigojimų vertė ekiu pareikalavimo momentu būtų proporcinga šiuos vekselius ir įsipareigojimus deponavusio nario pasirašytų ir turimų apmokamų akcijų skaičiui. 3. Visi kurio nors nario mokėjimo įsipareigojimai, susiję su pradinio akcinio kapitalo akcijų pasirašymu, atliekami ekiu, JAV doleriais arba Japonijos jenomis pagal atitinkamos valiutos kurso ekiu atžvilgiu vidurkį per laikotarpį nuo 1989 m. rugsėjo 30 d. iki 1990 m. kovo 31 d. imtinai. 4. Įmokos už pasirašytą pareikštinį Banko akcinį kapitalą atliekamos pagal Banko pareikalavimą, atsižvelgiant į šio Susitarimo 17 ir 42 straipsnius, tik tuo atveju, jeigu ir tik tada, kai Bankui prireikia įvykdyti savo įsipareigojimus. 5. Įmokas pagal šio straipsnio 4 dalyje nurodytą pareikalavimą nariai atlieka ekiu, JAV doleriais arba Japonijos jenomis. Pateikiant tokius pareikalavimus pareikštinėms akcijoms nustatoma vienoda vertė ekiu, kuri apskaičiuojama pareikalavimo pateikimo metu. 6. Bankas nustato vietą, kur turi būti sumokamos visos pagal šį straipsnį atliekamos įmokos, ne vėliau kaip praėjus vienam (1) mėnesiui po inauguracinio valdytojų tarybos posėdžio su sąlyga, kad prieš priimant šį sprendimą pirmasis įnašas, nurodytas šio straipsnio 1 dalyje, sumokamas Europos investiciniam bankui, kaip Banko patikėtiniui. 7. Pasirašant akcijas kitokiomis sąlygomis nei tos, kurios aprašytos šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, įmokas už įstatinio kapitalo apmokamas akcijas nariai atlieka ekiu, JAV doleriais arba Japonijos jenomis grynaisiais arba pateikdami paprastuosius vekselius ar kitokius skolinius įsipareigojimus. 8. Šiame straipsnyje įmokos arba nominalioji vertė ekiu apima įmokas arba nominaliąją vertę bet kuria kita laisvai konvertuojama valiuta, kuri mokėjimo arba inkasavimo dieną savo verte prilygsta atitinkamo įsipareigojimo ekiu vertei. 7 straipsnis Įprastiniai kapitalo ištekliai Sąvoka "įprastiniai kapitalo ištekliai" ta prasme, kuria ji vartojama šiame Susitarime, apima toliau nurodomas pozicijas: i) Banko įstatinį akcinį kapitalą, įskaitant apmokamas ir pareikštines akcijas, kurios apmokamos pagal pareikalavimą, pasirašytas pagal šio Susitarimo 5 straipsnį; ii) lėšas, kurias Bankas skolinasi šio Susitarimo 20 straipsnio i papunktyje nurodytų jo galių pagrindu, kurioms taikomi šio Susitarimo 6 straipsnio 4 dalyje numatyti įsipareigojimai apmokėti pagal pareikalavimą; iii) lėšas, gautas už grąžintas paskolas arba suteiktas garantijas, ir pajamas iš kapitalo investicijų, atliktų naudojant šio straipsnio i ir ii papunkčiuose nurodytus išteklius; iv) pajamas iš suteiktų paskolų ir kapitalo investicijų, atliktų naudojant šio straipsnio i ir ii papunkčiuose nurodytus išteklius, ir pajamas iš garantijų bei garantuoto vertybinių popierių platinimo, kurios nėra Banko specialiųjų operacijų dalis; ir v) bet kurias kitas Banko gautas lėšas ar pajamas, kurios nėra jo specialiųjų fondų išteklių, nurodytų šio Susitarimo 19 straipsnyje, dalis. III SKYRIUS OPERACIJOS 8 straipsnis Paramą gaunančios šalys ir išteklių panaudojimas 1. Banko ištekliai ir teikiamos paslaugos naudojami vien tik įgyvendinant tikslą ir vykdant funkcijas, kurios nurodytos, atitinkamai, šio Susitarimo 1 ir 2 straipsniuose. 2. Bankas gali vykdyti savo operacijas Vidurio ir Rytų Europos šalyse, kurios nuosekliai vykdo perėjimą prie rinkos ekonomikos ir privačios bei verslo iniciatyvos skatinimo, taip pat konkrečiomis priemonėmis ar kitokiu būdu taiko šio Susitarimo 1 straipsnyje nurodytus principus. 3. Išaiškėjus, kad narys vykdo politiką, nesuderinamą su šio Susitarimo 1 straipsnio nuostatomis, arba susiklosčius išimtinėms aplinkybėms, direktorių valdyba apsvarsto, ar nebūtų tikslinga laikinai nutraukti ar kitaip pakeisti tokio nario galimybę naudotis Banko ištekliais, ir gali pateikti atitinkamas rekomendacijas valdytojų tarybai. Visus sprendimus šiais klausimais priima valdytojų taryba ne mažiau kaip dviem trečdaliais valdytojų balsų, atstovaujančių ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. 4. i) Būdama potenciali paramos gavėja, kiekviena šalis gali kreiptis į Banką su prašymu suteikti jai galimybę ribotiems tikslams pasinaudoti Banko ištekliais trejų (3) metų laikotarpiu, prasidedančiu nuo šio Susitarimo įsigaliojimo. Kai tik būna pateiktas, kiekvienas toks prašymas pridedamas prie šio Susitarimo kaip neatskiriama jo dalis. ii) Tuo laikotarpiu: a) Bankas teikia tokiai šaliai ir jos teritorijoje esančioms įmonėms, šioms paprašius, techninę pagalbą ir kitokią paramą, skirtą finansuoti šalies privatų sektorių, palengvinti valstybinių įmonių perėjimą į privačią nuosavybę bei kontrolę ir paremti konkurencijos sąlygomis veikiančias įmones, tampančias rinkos pagrindais tvarkomos ekonomikos dalyvėmis, laikydamasis šio Susitarimo 11 straipsnio 3 dalyje numatytos proporcijos; b) bendra tokios teikiamos paramos suma neturi viršyti bendros sumos, sumokėtos grynais arba pateiktais paprastaisiais vekseliais už tos šalies įsigytas akcijas. iii) Pasibaigus šiam laikotarpiui, sprendimą leisti tokiai šaliai pasinaudoti Banko ištekliais, viršijančiais a ir b papunkčiuose nustatytus apribojimus, priima valdytojų taryba ne mažiau kaip trimis ketvirtadaliais valdytojų balsų, atstovaujančių ne mažiau kaip aštuoniasdešimt penkiems (85) procentams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. 9 straipsnis Įprastinės ir specialios operacijos Banko operacijos apima įprastines operacijas, kurios finansuojamos iš įprastinių kapitalo išteklių, nurodytų šio Susitarimo 7 straipsnyje, ir specialias operacijas, kurios finansuojamos iš specialiųjų fondų išteklių, nurodytų šio Susitarimo 19 straipsnyje. Šios dvi operacijų rūšys gali būti derinamos tarpusavyje. 10 straipsnis Operacijų atskyrimas 1. Banko įprastiniai kapitalo ištekliai ir specialiųjų fondų ištekliai visada ir visais atžvilgiais apskaitomi, naudojami, perduodami pagal įsipareigojimus, investuojami ar jais kitaip disponuojama visiškai atskirai vieni nuo kitų. Banko finansinėje atskaitomybėje Banko rezervai parodomi kartu su įprastinės veiklos operacijomis, o jo specialios operacijos parodomos atskirai. 2. Banko įprastiniai kapitalo ištekliai jokiomis aplinkybėmis negali būti įtraukiami į išlaidas ir naudojami padengti nuostolius ar įvykdyti įsipareigojimus, susijusius su specialiomis operacijomis ar kita veikla, kuriai pradžioje buvo naudojami ar skiriami specialiųjų fondų ištekliai. 3. Su įprastinėmis operacijomis tiesiogiai susijusios išlaidos apskaitomos Banko įprastinių kapitalo išteklių dalyje. Su specialiomis operacijomis tiesiogiai susijusios išlaidos apskaitomos Banko specialiųjų fondų išteklių dalyje. Visos kitos išlaidos šio Susitarimo 18 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka apskaitomos taip, kaip nusprendžia Bankas. 11 straipsnis Operacijų vykdymo būdai 1. Bankas vykdo savo operacijas, kad įgyvendintų šio Susitarimo 1 straipsnyje nurodytą tikslą ir įvykdytų 2 straipsnyje nurodytas funkcijas, naudodamasis bet kuriuo arba visais toliau išvardijamais būdais: i) teikdamas, taip pat bendrai su daugiašalėmis institucijomis, komerciniais bankais ar kitais suinteresuotais šaltiniais finansuodamas arba dalyvaudamas teikiant paskolas privataus sektoriaus įmonėms, paskolas bet kurioms konkurencijos sąlygomis veikiančioms valstybinėms įmonėms, siekiančioms tapti rinkos pagrindais tvarkomos ekonomikos dalyvėmis, taip pat paskolas valstybinėms įmonėms, skirtas palengvinti jų perėjimą į privačią nuosavybę ir kontrolę; ypač tam, kad palengvintų ar padidintų privataus ir (arba) užsienio kapitalo dalyvavimą tokių įmonių veikloje; ii) a) investuodamas į privataus sektoriaus įmonių akcinį kapitalą; b) investuodamas į bet kurios konkurencijos sąlygomis veikiančios valstybinės įmonės, siekiančios tapti rinkos pagrindais tvarkomos ekonomikos dalyve, nuosavą kapitalą ir investuodamas į bet kurios valstybinės įmonės akcinį kapitalą siekiant palengvinti jų perėjimą į privačią nuosavybę ir kontrolę; ypač siekiant palengvinti ar padidinti privataus ir (arba) užsienio kapitalo dalyvavimą tokių įmonių veikloje; ir c) kai netinka kitos finansavimo priemonės, garantuodamas privataus sektoriaus įmonių ir tų valstybinių įmonių, kurios nurodytos pirmiau paminėtame b papunktyje, vertybinių popierių, išleidžiamų tame papunktyje nurodytais tikslais, platinimą; iii) palengvindamas privataus sektoriaus įmonių ar kitų įmonių, kurios nurodytos šios straipsnio dalies i papunktyje, priėjimą prie šalies ir užsienio kapitalo rinkų tame papunktyje nurodytais tikslais, o tais atvejais, kai netinka kitos finansavimo priemonės, teikdamas garantijas, taip pat finansines konsultacijas bei kitas pagalbos formas; iv) išdėstydamas specialiųjų fondų išteklius pagal susitarimus dėl jų panaudojimo; ir v) suteikdamas arba dalyvaudamas suteikiant paskolas ir teikdamas techninę pagalbą, skirtą infrastruktūros rekonstrukcijai ir plėtotei, įskaitant aplinkos apsaugos programas, būtiną privataus sektoriaus plėtrai ir perėjimui prie rinkos ekonomikos. Šioje straipsnio dalyje konkurencijos sąlygomis veikiančia valstybine įmone laikoma tik tokia įmonė, kuri veikia visiškai savarankiškai konkurencinėje rinkos aplinkoje ir kurios veiklai taikomi bankroto įstatymai. 2. i) Direktorių valdyba ne rečiau kaip kartą į metus patikrina kiekvienoje paramą gaunančioje šalyje atliekamas Banko operacijas ir paskolų teikimo strategiją, kad užtikrintų, jog jos tikrai tarnauja Banko tikslui ir funkcijoms, išdėstytoms šio Susitarimo 1 ir 2 straipsniuose. Kiekvienas tokio patikrinimo padiktuotas sprendimas turi būti priimtas ne mažiau kaip dviem trečdaliais direktorių balsų, atstovaujančių ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. ii) Minėto patikrinimo metu aptariama, inter alia, kiekvienos paramą gaunančios šalies pažanga decentralizacijos, demonopolizacijos ir privatizacijos srityse, taip pat nustatoma santykinė dalis paskolų, kurias Bankas suteikė privačioms įmonėms, valstybinėms įmonėms, pereinančioms prie dalyvavimo rinkos ekonomikoje ar esančioms privatizacijos proceso dalyvėmis, infrastruktūros sukūrimui, techninei pagalbai ir kitiems tikslams. 3. i) Valstybiniam sektoriui skiriama ne daugiau kaip keturiasdešimt (40) procentų sumos, kurią Bankas įsipareigoja skirti visoms paskoloms, garantijoms ir investicijoms į akcinį kapitalą, nepažeisdamas kitų šiame straipsnyje nurodytų savo operacijų. Iš pradžių šis procentinis apribojimas taikomas dvejus (2) metus iš eilės nuo dienos, kai Bankas pradeda vykdyti savo operacijas, laikant šiuos metus vienu laikotarpiu, o po to šis apribojimas taikomas kiekvieniems po šio laikotarpio einantiems finansiniams metams. ii) Bet kurios šalies valstybiniam sektoriui skiriama ne daugiau kaip keturiasdešimt (40) procentų sumos, kurią Bankas įsipareigoja skirti visoms paskoloms, garantijoms ir investicijoms į akcinį kapitalą, penkerius (5) metus iš eilės laikant šiuos metus vienu laikotarpiu ir nepažeidžiant kitų šiame straipsnyje nurodytų savo operacijų. iii) Šioje straipsnio dalyje: a) valstybinį sektorių sudaro nacionalinės ir vietos valdžios institucijos, taip pat bet kuriai iš jų priklausančios arba jų kontroliuojamos įstaigos ir įmonės; b) paskola ar garantija arba investicija į akcinį kapitalą valstybinėje įmonėje, vykdančioje perėjimo prie privačios nuosavybės ir kontrolės programą, nelaikomos suteiktomis valstybiniam sektoriui; c) paskolos finansiniam tarpininkui, suteikiamos toliau perskolinti privačiam sektoriui, nelaikomos paskolomis valstybiniam sektoriui. 12 straipsnis Įprastinių operacijų apribojimai 1. Bendra suma negrąžintų paskolų, investicijų į akcinį kapitalą arba garantijų, suteiktų Bankui vykdant įprastines operacijas, jokiu metu negali būti padidinta, jeigu dėl tokio padidinimo būtų viršytas į jo įprastinius kapitalo išteklius įtraukto nepažeisto pasirašyto kapitalo, rezervų ir perviršio bendra suma. 2. Bet kokia investicijų į akcinį kapitalą suma paprastai neturi viršyti tos konkrečios įmonės akcinio kapitalo procentinės dalies, kurią direktorių valdyba nustato esant tikslinga pagal bendrą taisyklę. Tokia investicija Bankas nesiekia įsigyti konkrečios įmonės kontrolinį akcijų paketą, nevykdo tokios kontrolės ar neprisiima tiesioginės atsakomybės už bet kurios įmonės, į kurią jis yra investavęs, valdymą, išskyrus atvejus, kai kalbama apie faktinį finansinių įsipareigojimų, susijusių su jo investicijomis, nevykdymą arba tokio nevykdymo grėsmę, faktinį arba gręsiantį įmonės, į kurią Bankas investavo kapitalą, nemokumą arba kitus atvejus, kurie, Banko manymu, gali sukelti grėsmę tokioms investicijoms; taip atsitikus, Bankas turi teisę imtis tokių veiksmų ir pasinaudoti tokiomis teisėmis, kurias jis laiko reikalingomis, kad apsaugotų savo interesus. 3. Banko investicijų į apmokėtą akcinį kapitalą suma jokiu atveju negali viršyti bendros sumos, prilygstančios jo bendram nepažeistam apmokamam pasirašytam kapitalui, perviršiams ir bendrajam rezervui. 4. Bankas neteikia garantijų eksporto kreditams ir neužsiima draudimo veikla. 13 straipsnis Veiklos principai Savo veikloje Bankas vadovaujasi toliau nurodytais principais: i) Bankas visoms savo operacijoms taiko protingus bankininkystės principus; ii) Banko operacijos apima konkrečių projektų, individualių arba vykdomų pagal konkrečias investavimo programas, finansavimą ir techninę pagalbą, skirtą įgyvendinti šio Susitarimo 1 straipsnyje nurodytą tikslą ir įvykdyti 2 straipsnyje nurodytas funkcijas; iii) Bankas nefinansuoja jokių sumanymų nario teritorijoje, jeigu tas narys prieštarauja tokiam finansavimui; iv) Bankas neleidžia panaudoti neproporcingai didelės savo išteklių dalies kurio nors nario naudai; v) Bankas siekia protingai diversifikuoti visas savo investicijas; vi) prieš Bankui suteikiant paskolą, garantiją arba investiciją į akcinį kapitalą, pareiškėjas privalo pateikti tinkamą pasiūlymą, o Banko pirmininkas raštu pateikti direktorių valdybai pranešimą dėl šio pasiūlymo kartu su rekomendacijomis, kurios parengiamos Banko tarnautojų atlikto tyrimo pagrindu; vii) Bankas neteikia finansavimo ar kitokios pagalbos, kai pareiškėjas gali gauti pakankamą finansavimą ar kitokią pagalbą iš kitų šaltinių tokia tvarka ir sąlygomis, kurias Bankas laiko protingomis; viii) teikdamas arba garantuodamas finansavimą, Bankas reikiamai įvertina paskolos gavėjo arba jo garanto, jei toks yra, galimybes įvykdyti finansavimo sutartyje numatytus įsipareigojimus; ix) Banko suteiktos tiesioginės paskolos atveju, paskolos gavėjas gauna iš Banko leidimą naudotis jo lėšomis tik tada, kai reikia apmokėti realiai patirtas išlaidas; x) Bankas siekia laikas nuo laiko atnaujinti savo lėšas parduodamas investicijas privatiems investuotojams kiekvienu atveju, kai gali atlikti tokias operacijas Bankui priimtinomis sąlygomis; xi) investuodamas į pavienes įmones, Bankas teikia finansavimą tokia tvarka ir sąlygomis, kokias jis taiko tinkamomis, atsižvelgdamas į įmonės reikalavimus, Banko prisiimamos rizikos laipsnį ir tai, kokia tvarka ir kokiomis sąlygomis privatūs investuotojai paprastai gauna panašų finansavimą; xii) Bankas netaiko jokių apribojimų prekių ir paslaugų pirkimams iš bet kurios šalies, kurie vykdomi panaudojant suteiktų paskolų, investicijų ar kitokio finansavimo, atliekamo pagal Banko įprastines ar specialias operacijas, lėšas, ir visais tokiais atvejais paskolų teikimą ir kitų operacijų vykdymą saisto su pakvietimu dalyvauti organizuojamuose tarptautiniuose konkursuose; ir xiii) Bankas imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad lėšos, gautos iš bet kurios Banko suteiktos ar garantuotos paskolos arba bet kurios paskolos ar investicijos į akcinį kapitalą, kurioje Bankas dalyvavo, būtų naudojamos tik pagal tą paskirtį, kuriai paskola ar investicija į akcinį kapitalą buvo suteikta, deramai atsižvelgdamas į ekonomijos bei efektyvumo svarbą. 14 straipsnis Paskolų ir garantijų suteikimo tvarka bei sąlygos 1. Tais atvejais, kai Bankas suteikia paskolas, dalyvauja jose arba jas garantuoja, sudaroma sutartis, kurioje nustatoma konkrečios paskolos ar garantijos suteikimo tvarka ir sąlygos, įskaitant paskolos ar garantijos pagrindinės dalies grąžinimą, palūkanas bei kitus mokesčius, atskaitymus, mokėjimo terminus ir dienas. Nustatydamas tokią tvarką ir sąlygas, Bankas visapusiškai atsižvelgia į būtinybę apsaugoti savo pajamas. 2. Tais atvejais, kai paskolų ar paskolų garantijų gavėjas yra ne narys, o valstybinė įmonė, Bankas gali, kai tai atrodo tikslinga, atsižvelgiant į skirtingo požiūrio taikymą viešosioms ir valstybinėms įmonėms, pereinančioms į privačią nuosavybę ir kontrolę, pareikalauti iš nario ar narių, kurių teritorijoje numatoma vykdyti konkretų projektą, ar iš šio nario ar narių viešosios įstaigos arba bet kurio kito Bankui priimtino tarpininko garantuoti pagrindinės paskolos grąžinimą ir už paskolą mokamas palūkanas bei kitus mokesčius ir atskaitymus pagal pirmiau nurodytą tvarką. Direktorių valdyba kasmet patikrina, kaip Bankas praktiškai laikosi šių reikalavimų, atkreipdamas deramą dėmesį į Banko kreditingumą. 3. Paskolos ar garantijos sutartyje aiškiai nurodoma, kokia valiuta ar valiutomis arba ekiu naudojamasi atliekant visus mokėjimus Bankui. 15 straipsnis Komisinis atlyginimas ir mokesčiai 1. Be palūkanų, už paskolas, kurias suteikia arba kuriose dalyvauja Bankas vykdydamas savo įprastines operacijas, jis ima komisinį atlyginimą. Šio komisinio atlyginimo mokėjimo tvarką ir sąlygas nustato direktorių valdyba. 2. Suteikdamas garantiją paskoloms įprastinių operacijų metu arba garantuodamas vertybinių popierių platinimą, Bankas ima mokesčius, kurių dydį ir mokėjimo laiką nustato direktorių valdyba, siekdama tinkamos kompensacijos už savo riziką. 3. Direktorių valdyba gali nustatyti bet kuriuos kitus mokesčius už Banko atliekamas įprastines operacijas ir bet kurį komisinį atlyginimą, mokesčius ar kitus atskaitymus už atliekamas specialias operacijas. 16 straipsnis Specialiosios paskirties rezervas 1. Komisinio atlyginimo ir mokesčių, kuriuos Bankas gauna šio Susitarimo 15 straipsnyje nustatyta tvarka, suma yra atidedama į specialiosios paskirties rezervą, kuris pagal šio Susitarimo 17 straipsnį yra skirtas padengti Banko nuostolius. Specialiosios paskirties rezervas laikomas tokia likvidžia forma, kokią gali pasirinkti Bankas. 2. Jeigu direktorių valdyba nusprendžia, kad specialiosios paskirties rezervo dydis jau yra pakankamas, ji gali priimti sprendimą, kad nuo šiol visas minėtas komisinis atlyginimas ar mokesčiai arba jų dalis priskiriami prie Banko pajamų. 17 straipsnis Banko nuostolių padengimo būdai 1. Bankui vykdant savo įprastines operacijas, tais atvejais, kai susidaro įsiskolinimai arba klientai nevykdo savo prisiimtų įsipareigojimų paskolų, kurias Bankas suteikė, garantavo arba kurias suteikiant jis dalyvavo, atžvilgiu, taip pat kai susidaro nuostoliai dėl Banko garantuoto vertybinių popierių platinimo ir dėl investicijų į akcinį kapitalą, Bankas imasi tokių priemonių, kokios jam atrodo tinkamos. Bankas palaiko deramo dydžio atidėjinių rezervus galimiems nuostoliams padengti. 2. Nuostoliai, susidarantys Bankui atliekant įprastines operacijas, išskaičiuojami iš: i) pirma, atidėjinių rezervų, kurie nurodyti šio straipsnio 1 dalyje; ii) antra, grynųjų pajamų; iii) trečia, specialiosios paskirties rezervo, numatyto šio Susitarimo 16 straipsnyje; iv) ketvirta, bendrosios paskirties rezervo ir akcijų priedų; v) penkta, nepažeisto apmokėto kapitalo; ir vi) pagaliau, atitinkamos dalies nepareikalauto apmokėti kapitalo, kuris yra pasirašytas ir turi būti apmokėtas pagal pareikalavimą pagal šio Susitarimo 6 straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatas. 18 straipsnis Specialiosios paskirties fondai 1. Bankas gali apsiimti tvarkyti specialiosios paskirties fondus, kurie atitinka Banko tikslą ir jo vykdomas funkcijas. Visos su bet kurio iš šių specialiosios paskirties fondų tvarkymu susijusios išlaidos priskaičiuojamos tam specialiosios paskirties fondui. 2. Specialiosios paskirties fondai, kuriuos prisiima Bankas, gali būti naudojami bet kuriuo būdu ir bet kuria tvarka bei sąlygomis, kurios atitinka Banko tikslą ir funkcijas, taip pat pagal kitas taikomas šio Susitarimo nuostatas ir su šiais fondais susijusį susitarimą ar susitarimus. 3. Bankas patvirtina tokias taisykles ir reglamentus, kurių gali prireikti kiekvieno iš specialiosios paskirties fondų sukūrimui, tvarkymui ir naudojimui. Šios taisyklės ir reglamentai atitinka šio Susitarimo nuostatas, išskyrus nuostatas, kurios aiškiai taikomos tik Banko įprastinėms operacijoms. 19 straipsnis Specialiosios paskirties fondų ištekliai Sąvoka "specialiosios paskirties fondų ištekliai" reiškia bet kurio iš specialiosios paskirties fondų išteklius ir apima: i) lėšas, kurias Bankas priima, kad šios būtų įtrauktos į bet kurį iš specialiosios paskirties fondų; ii) sugrąžintos lėšos už suteiktas paskolas ar garantijas, taip pat lėšos, gautos už investicijas į akcinį kapitalą, kurių finansavimui buvo panaudoti bet kurio iš specialiosios paskirties fondų ištekliai ir kurias, pagal šio specialiosios paskirties fondo taisykles ir reglamentus, gauna tas specialiosios paskirties fondas; ir iii) pajamos, gautos investuojant specialiosios paskirties fondų išteklius. IV SKYRIUS SKOLINIMASIS IR ĮVAIRIOS KITOS TEISĖS 20 straipsnis Bendro pobūdžio teisės 1. Bankas, šalia kitose šio Susitarimo vietose numatytų teisių, turi teisę: i) skolintis lėšas šalyse narėse ir kitur, tačiau visada su sąlyga, kad: a) prieš parduodamas savo įsipareigojimus šalies teritorijoje, Bankas turi būti gavęs jos pritarimą; ir b) jeigu Banko įsipareigojimai turi būti išreikšti nario šalies valiuta, Bankas turi būti gavęs jo pritarimą; ii) investuoti arba deponuoti lėšas, kurios nėra reikalingos operacijoms atlikti; iii) pirkti ir parduoti antrinėje rinkoje vertybinius popierius, kuriuos Bankas yra išleidęs ar garantavęs arba į kuriuos yra investavęs savo lėšas; iv) teikti garantijas vertybiniams popieriams, į kuriuos investavo savo lėšas, kad palengvintų jų pardavimą; v) garantuoti arba dalyvauti garantuojant bet kurios įmonės vertybinių popierių, kuriuos ji išleido tokiems tikslams, kurie atitinka Banko tikslą ir funkcijas, platinimą; vi) teikti technines konsultacijas ir pagalbą, kurios tarnauja jo tikslui ir įeina į jo funkcijas; vii) naudotis kitomis teisėmis ir priimti tokias taisykles ir reglamentus, kurie būtų reikalingi ar tinkami įgyvendinant užsibrėžtą tikslą ir vykdant funkcijas pagal šio Susitarimo nuostatas; ir viii) sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su bet kuria valstybine ar privačia institucija ar institucijomis. 2. Visų Banko išleistų arba garantuotų vertybinių popierių pirmajame puslapyje spausdinamas gerai pastebimas įrašas, kad šis vertybinis popierius nėra kurios nors konkrečios Vyriausybės ar nario įsipareigojimas, išskyrus atvejus, kai kalba iš tiesų eina apie konkrečios Vyriausybės ar nario įsipareigojimą, apie ką jame turi būti padarytas atitinkamas įrašas. V SKYRIUS VALIUTOS 21 straipsnis Valiutų nustatymas ir naudojimas 1. Iškilus reikalui pagal šį Susitarimą nustatyti, ar kuri nors valiuta yra laisvai konvertuojama šio Susitarimo tikslais, tai nustato Bankas, atsižvelgdamas pirmiausia į būtinybę apsaugoti savo paties finansinius interesus ir pasikonsultavęs, jei būtina, su Tarptautiniu valiutos fondu. 2. Nariai netaiko jokių apribojimų Bankui gaunant, laikant, panaudojant ar pervedant lėšas, išreikštas: i) valiutomis arba ekiu, kurias Bankas gauna kaip įmokas už pasirašytą jo akcinį kapitalą pagal šio Susitarimo 6 straipsnį; ii) valiutomis, kurias Bankas gauna skolindamasis; iii) valiutomis ir kitokiais ištekliais, kuriuos Bankas tvarko kaip įnašus į specialiosios paskirties fondus; ir iv) valiutomis, kurias Bankas gauna kaip įmokas už paskolų pagrindinės dalies grąžinimą, palūkanas, dividendus arba kitus su paskolomis ar investicijomis susijusius atskaitymus ar pajamas iš šių investicijų pardavimo, gautas iš šios straipsnio dalies i–iii papunkčiuose nurodytų lėšų, arba įmokas už komisinį atlyginimą, mokesčius ir kitus atskaitymus. VI SKYRIUS ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA IR VALDYMAS 22 straipsnis Struktūra Bankas turi valdytojų tarybą, direktorių valdybą, pirmininką, vieną ar daugiau pirmininko pavaduotojų ir tiek kitų tarnautojų bei darbuotojų, kiek jis laiko esant reikalinga. 23 straipsnis Valdytojų taryba – sudėtis 1. Kiekvienas narys yra atstovaujamas valdytojų taryboje, į kurią jis skiria vieną valdytoją ir vieną pakaitinį valdytoją. Kiekvienas valdytojas ir pakaitinis valdytojas gali būti atšauktas juos paskyrusio nario nuožiūra. Pakaitinis valdytojas gali balsuoti tik tuo atveju, jeigu nedalyvauja jo viršininkas. Kiekviename metiniame savo posėdyje taryba išrenka vieną valdytoją pirmininku, kuris vykdo šias pareigas iki naujo pirmininko išrinkimo. 2. Valdytojai ir pakaitiniai valdytojai eina savo pareigas negaudami iš Banko atlyginimo. 24 straipsnis Valdytojų taryba – galios 1. Visos Banko galios yra valdytojų tarybos prerogatyva. 2. Valdytojų taryba turi teisę perduoti direktorių valdybai bet kurią iš savo galių arba jas visas, išskyrus teisę: i) priimti naujus narius arba nustatyti jų priėmimo sąlygas; ii) padidinti arba sumažinti Banko įstatinį akcinį kapitalą; iii) laikinai sustabdyti narystę; iv) priimti sprendimus dėl apeliacinių skundų, susijusių su tuo, kaip direktorių valdyba aiškina ar taiko šį Susitarimą; v) suteikti įgaliojimus sudaryti bendrus susitarimus dėl bendradarbiavimo su kitomis tarptautinėmis organizacijomis; vi) rinkti Banko direktorius ir pirmininką; vii) nustatyti direktorių ir pakaitinių direktorių atlyginimą, taip pat pirmininko darbo užmokestį bei kitas jo darbo sutarties sąlygas; viii) patvirtinti, susipažinus su auditorių ataskaita, Banko balansą bei pelno ir nuostolio ataskaitą; ix) nustatyti Banko rezervus ir nukreipti bei paskirstyti grynąjį pelną; x) iš dalies keisti šį Susitarimą; xi) priimti nutarimą dėl Banko operacijų galutinio nutraukimo ir turto paskirstymo; xii) naudotis kitomis galiomis, kurios šiuo Susitarimu aiškiai priskiriamos valdytojų tarybai. 3. Valdytojų taryba išlaiko visas savo galias, spręsdama visus klausimus, kurie yra deleguoti arba priskirti direktorių valdybai pagal šio straipsnio 2 dalies arba kitas šio Susitarimo nuostatas. 25 straipsnis Valdytojų taryba – tvarka 1. Valdytojų taryba rengia metinį posėdį ir kitus posėdžius, kurie šaukiami tarybos nuožiūra arba prašant direktorių valdybai. Valdytojų tarybos posėdžiai kviečiami direktorių valdybos prašymu visais atvejais, kai to paprašo ne mažiau kaip penki (5) Banko nariai arba nariai, turintys ne mažiau kaip ketvirtadalį visų nariams priklausančių balsų. 2. Bet kurio valdytojų tarybos posėdžio kvorumą sudaro du trečdaliai visų valdytojų su sąlyga, kad ši dauguma atstovauja ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų nariams priklausančių balsų. 3. Valdytojų taryba gali savo reglamentu nustatyti tvarką, pagal kurią direktorių valdyba turi teisę, kai pastaroji laiko tai esant tikslinga, surinkti valdytojų balsus tam tikru konkrečiu klausimu juos apklausdama, bet nekviesdama valdytojų tarybos posėdžio. 4. Valdytojų taryba ir direktorių valdyba gali, pagal savo kompetenciją, nustatyti tokias taisykles ir reglamentus bei sukurti tokius pagalbinius organus, kurie gali būti reikalingi ir tinkami vykdant Banko veiklą. 26 straipsnis Direktorių taryba – sudėtis 1. Direktorių valdybą sudaro dvidešimt trys (23) nariai, kurie nėra valdytojų tarybos nariai ir iš kurių: i) vienuolika (11) renka valdytojai, atstovaujantys Airijai, Belgijai, Danijai, Graikijai, Italijai, Ispanijai, Jungtinei Karalystei, Liuksemburgui, Nyderlandams, Portugalijai, Prancūzijai, Vokietijos Federacinei Respublikai, Europos ekonominei bendrijai ir Europos investicijų bankui; o ii) dvylika (12) renka valdytojai, atstovaujantys kitiems nariams, iš kurių: a) keturis (4) renka valdytojai, atstovaujantys toms A priede pateikto sąrašo šalims, kurios įvardytos kaip Vidurio ir Rytų Europos šalys, turinčios teisę į Banko teikiamą paramą; b) keturis (4) renka valdytojai, atstovaujantys toms A priede pateikto sąrašo šalims, kurios įvardytos kaip kitos Europos šalys; c) keturis (4) renka valdytojai, atstovaujantys toms A priede pateikto sąrašo šalims, kurios įvardytos kaip ne Europos šalys. Direktoriai, atstovaujantys nariams, kurių valdytojai juos išrinko, gali atstovauti ir tiems nariams, kurie jiems perduoda savo balsus. 2. Direktoriais tampa didelę kompetenciją ekonomikos ir finansų klausimais turintys asmenys, kurie renkami B priede nustatyta tvarka. 3. Valdytojų taryba gali padidinti ar sumažinti direktorių valdybos narių skaičių arba pakeisti jos sudėtį, atsižvelgdama į Banko narių skaičiaus pokyčius, jeigu už tokį sprendimą balsuoja ne mažiau kaip du trečdaliai valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. Nepažeidžiant galimybės taikyti šią teisę kituose rinkimuose, kita direktorių taryba turi tiek narių ir yra tokios sudėties, kokia numatyta šio straipsnio 1 dalyje. 4. Kiekvienas direktorius skiria pakaitinį direktorių, turintį visus įgaliojimus veikti direktoriaus vardu jam nesant. Direktoriai ir pakaitiniai direktoriai turi būti šalių narių piliečiai. Nė vienam nariui negali atstovauti daugiau negu vienas (1) direktorius. Pakaitinis direktorius gali dalyvauti valdybos posėdžiuose, tačiau be teisės balsuoti, kurią įgyja tik tais atvejais, kai veikia direktoriaus vardu jam nesant. 5. Direktoriai renkami trejų (3) metų laikotarpiui ir gali būti perrenkami kitai kadencijai su sąlyga, jeigu pirmoji direktorių valdyba yra išrenkama inauguraciniame valdytojų tarybos posėdyje ir eina savo pareigas iki artimiausio po jo einančio metinio valdytojų tarybos posėdžio arba, jeigu taip nusprendžia taryba tame metiniame posėdyje, iki dar kito po jo einančio metinio posėdžio. Jie vykdo savo funkcijas, kol nebus išrinkti ir neperims pareigų juos pakeisiantys direktoriai. Jeigu direktoriaus vieta atsilaisvina likus šimtui aštuoniasdešimt (180) dienų iki jo kadencijos pabaigos, šių pareigų perėmėją likusiam kadencijos laikotarpiui B priede nustatyta tvarka išrenka valdytojai, kurie išrinko ankstesnį direktorių. Šiuose rinkimuose būtina surinkti tų valdytojų atiduotų balsų daugumą. Jeigu direktoriaus vieta atsilaisvina likus šimtui aštuoniasdešimt (180) ar mažiau dienų iki jo kadencijos pabaigos, šių pareigų perėmėjas taip pat gali būti panašia tvarka išrinktas likusiam kadencijos laikotarpiui valdytojų, kurie išrinko ankstesnį direktorių, balsais, ir šiuose rinkimuose būtina surinkti tų valdytojų atiduotų balsų daugumą. Laikotarpiu, kol direktoriaus vieta laisva, pakaitinis direktorius naudojasi visomis buvusio direktoriaus galiomis, išskyrus teisę skirti pakaitinį direktorių. 27 straipsnis Direktorių valdyba – galios Nepažeidžiant valdytojų tarybos galių, numatytų šio Susitarimo 24 straipsnyje, direktorių valdyba yra atsakinga už vadovavimą Banko vykdomoms bendrosioms operacijoms ir šiuo tikslu, šalia galių, kurias jai aiškiai suteikia šis Susitarimas, vykdo visas valdytojų tarybos jai deleguotas galias, o ypač: i) parengia darbus valdytojų tarybai; ii) remdamasi bendrais valdytojų tarybos nurodymais, nustato strategiją ir priima sprendimus, susijusius su teikiamomis paskolomis, garantijomis, investicijomis į akcinį kapitalą, Banko imamomis paskolomis, teikiama technine pagalba ir kitomis Banko operacijomis; iii) pateikia kiekvienų finansinių metų audituotą finansinę atskaitomybę valdytojų tarybai, kuri tvirtina ją kiekviename metiniame posėdyje; ir iv) tvirtina Banko biudžetą. 28 straipsnis Direktorių valdyba – tvarka 1. Direktorių valdyba paprastai vykdo savo funkcijas pagrindinėje Banko buveinėje ir renkasi į posėdžius taip dažnai, kaip gali pareikalauti Banko reikalų tvarkymas. 2. Kiekviename direktorių valdybos posėdyje kvorumui užtikrinti reikia, kad jame dalyvautų dauguma direktorių, su sąlyga, kad tokia dauguma atstovauja ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. 3. Valdytojų taryba priima reglamentus, pagal kuriuos tuo atveju, jeigu direktorių valdybos sudėtyje nėra nario šalies pilietybę turinčio direktoriaus, tas narys gali pasiųsti savo atstovą, kad pastarasis, be teisės balsuoti, dalyvautų bet kuriame iš direktorių valdybos posėdžių, kai svarstomas koks nors tam nariui ypatingai svarbus klausimas. 29 straipsnis Balsavimas 1. Kiekvienas narys turi teisę į tiek balsų, kiek jam suteikia pasirašytos Banko akcinio kapitalo akcijos. Tuo atveju, jeigu kuris nors narys nesumoka kurio nors jam priklausančio įnašo, susijusio su jo įsipareigojimais išpirkti apmokamas akcijas pagal šio Susitarimo 6 straipsnį, toks narys neturi teisės, kol nesumokamas įnašas, naudotis ta galimai jam priklausančių balsų procentine dalimi, kuri atitinka jam priklausančio sumokėti, bet nesumokėto įnašo procentinę dalį bendroje jo pasirašytų Banko akcinio kapitalo apmokamų akcijų sumoje. 2. Balsuodamas valdytojų taryboje, kiekvienas valdytojas turi teisę atiduoti nario, kuriam jis atstovauja, balsus. Išskyrus atvejus, kai šis Susitarimas pabrėžtinai nurodo kitaip, visi klausimai, kuriuos svarsto valdytojų taryba, sprendžiami dauguma balsų, priklausančių balsavime dalyvaujantiems nariams. 3. Balsuodamas direktorių valdyboje, kiekvienas direktorius turi teisę atiduoti tuos balsus, kurie priklauso jį išrinkusiems valdytojams, taip pat tuos balsus, kurie priklauso B priedo D skirsnyje nustatyta tvarka juos direktoriui atidavusiems valdytojams. Direktorius, kuris atstovauja daugiau negu vienam nariui, gali atskirai balsuoti už narius, kuriems atstovauja. Išskyrus atvejus, kai šis Susitarimas pabrėžtinai nurodo kitaip, ir išskyrus atvejus, kai priimami bendros politikos sprendimai, o tada šie politikos sprendimai priimami dauguma balsų, kuriuos sudaro ne mažiau kaip du trečdaliai balsavime dalyvaujantiems nariams priklausančių balsų, visi klausimai, kuriuos svarsto direktorių valdyba, sprendžiami dauguma balsų, priklausančių balsavime dalyvaujantiems nariams. 30 straipsnis Pirmininkas 1. Valdytojų taryba, visų valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip didesniajai nariams priklausančių balsų daliai, daugumos balsais išrenka Banko pirmininką. Eidamas šias pareigas, pirmininkas negali būti valdytoju ar direktoriumi arba pakaitiniu valdytoju ar direktoriumi. 2. Pirmininkas renkamas ketverių (4) metų kadencijai. Jis gali būti perrinktas naujai kadencijai, tačiau nustoja eiti šias pareigas valdytojų tarybos sprendimu, jeigu už tokį sprendimą balsuoja ne mažiau kaip du trečdaliai valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. Jeigu dėl kokios nors priežasties pirmininko pareigybė lieka laisva, valdytojų taryba, laikydamasi šio straipsnio 1 dalies nuostatų, išrenka į šią pareigybę kitą asmenį kadencijai iki ketverių (4) metų. 3. Pirmininkas balsavime nedalyvauja, išskyrus atvejus, kai balsams pasiskirsčius po lygiai jis turi sprendžiamojo balso teisę. Jis gali dalyvauti valdytojų tarybos posėdžiuose ir pirmininkauja direktorių valdybos posėdžiams. 4. Pirmininkas yra teisėtas Banko atstovas. 5. Pirmininkas vadovauja visam Banko personalui. Jis yra atsakingas už Banko tarnautojų ir darbuotojų darbo organizavimą, paskyrimus ir atleidimus, kuriuos vykdo pagal direktorių valdybos priimamus reglamentus. Skirdamas tarnautojus ir darbuotojus, pirmininkas, pirmaeilę svarbą teikdamas jų darbo efektyvumui ir techninei kompetencijai, deramai atsižvelgia į darbuotojų priėmimą iš Banko narių šalių plačiu geografiniu pagrindu. 6. Pirmininkas sprendžia, vadovaujant direktorių valdybai, einamosios Banko veiklos klausimus. 31 straipsnis Pirmininko pavaduotojas (-ai) 1. Pagal pirmininko rekomendaciją direktorių valdyba skiria vieną arba du pirmininko pavaduotojus. Pirmininko pavaduotojas eina savo pareigas tokios trukmės kadenciją, vykdo tokius įgaliojimus ir atlieka tokias Banko administravimo funkcijas, kokias jam gali nustatyti direktorių valdyba. Pirmininko nebuvimo arba negalėjimo eiti savo pareigas atvejais pirmininko pavaduotojas perima pirmininko įgaliojimus ir vykdo jo funkcijas. 2. Pirmininko pavaduotojas gali dalyvauti direktorių valdybos posėdžiuose, bet šiuose posėdžiuose neturi teisės balsuoti, išskyrus atvejus, kai eidamas pirmininko pareigas, jis turi sprendžiamojo balso teisę. 32 straipsnis Tarptautinis Banko pobūdis 1. Bankas nepriima specialiosios paskirties fondų ar kitų paskolų ir paramos, kuri kokiu nors būdu gali pažeisti jo tikslą ir funkcijas, nukreipti juos kita linkme ar kitaip pakeisti. 2. Bankas, jo pirmininkas, pirmininko pavaduotojas (-jai), tarnautojai ir darbuotojai priimdami sprendimus vadovaujasi tik tais sumetimais, kurie yra svarbūs šiame Susitarime apibrėžtam Banko tikslui, funkcijoms ir operacijoms. Šie sumetimai svarstomi nešališkai įvertinant jų svarbą Banko tikslo įgyvendinimui ir jo funkcijų vykdymui. 3. Pirmininkas, pirmininko pavaduotojas (-ai), tarnautojai ir darbuotojai, vykdydami savo pareigas, tarnauja tik Bankui ir niekam kitam. Kiekvienas Banko narys gerbia tarptautinį savo padėties pobūdį ir susilaiko nuo bet kurių mėginimų paveikti bet kurį iš jų, kai jis vykdo savo pareigas. 33 straipsnis Buveinės vieta 1. Pagrindinė banko buveinė yra Londone. 2. Bankas gali įkurti atstovybes ir filialus bet kurio Banko nario teritorijoje. 34 straipsnis Depozitoriumai ir ryšių kanalai 1. Kiekvienas narys nurodo savo šalies centrinį banką arba tokią kitą instituciją, dėl kurios susitariama su Banku, kaip visų Bankui priklausančių to nario lėšų valiuta bei kito Banko turto depozitoriumą. 2. Kiekvienas narys nurodo atitinkamą oficialų organą, su kuriuo Bankas gali palaikyti ryšius visais klausimais, iškylančiais ryšium su šiuo Susitarimu. 35 straipsnis Ataskaitų skelbimas ir informacijos teikimas 1. Bankas skelbia metinę ataskaitą, kurioje pateikia audituotą metinę finansinę atskaitomybę, ir ne rečiau kaip kartą per tris (3) mėnesius siunčia savo nariams suvestinę apie savo finansinę būklę, taip pat pelno ir nuostolio ataskaitą, parodančią Banko veiklos rezultatus. Finansinės sąskaitos tvarkomos ekiu. 2. Bankas kasmet teikia ataskaitą apie savo veiklos poveikį aplinkai ir gali skelbti bet kurias kitas ataskaitas, kurios, jo manymu, gali pasitarnauti užsibrėžto tikslo įgyvendinimui. 3. Visų pagal šį straipsnį rengiamų ataskaitų, suvestinių ir publikacijų kopijos išsiunčiamos nariams. 36 straipsnis Grynųjų pajamų priskyrimas ir paskirstymas 1. Valdytojų taryba ne rečiau kaip kartą per metus nustato, kokia Banko grynųjų pajamų dalis, padarius atskaitymus į rezervus ir, jei būtina, atskaitymus galimiems nuostoliams padengti pagal šio Susitarimo 17 straipsnio 1 dalį, pervedama į perviršį arba skiriama kitiems tikslams ir kokia dalis, jei tokia būtų, turi būti paskirstoma. Kiekvienas toks sprendimas dėl Banko grynųjų pajamų paskyrimo kitiems tikslams priimamas ne mažiau kaip dviejų trečdalių visų valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams, dauguma. Toks grynųjų pajamų priskyrimas ir paskirstymas neatliekamas, kol bendrasis rezervas nepasiekia mažiausiai dešimties (10) procentų įstatinio kapitalo dydžio. 2. Bet kuris pirmesnėje dalyje nurodytas grynųjų pajamų paskirstymas atliekamas proporcingai kiekvieno nario turimam apmokamų akcijų skaičiui su sąlyga, kad apskaičiuojant šį akcijų skaičių atsižvelgiama tik į tas akcijas, už kurias įmokos grynaisiais ir už šias akcijas išduotais inkasuotais paprastaisiais vekseliais gautos iki konkrečių finansinių metų pabaigos. 3. Išmokos kiekvienam nariui atliekamos tokia tvarka, kurią nustato valdytojų taryba. Šioms išmokoms ir jų panaudojimui jas gaunančiose šalyse joks narys netaiko jokių apribojimų. VII SKYRIUS NARYSTĖS ATSISAKYMAS IR JOS SUSTABDYMAS, LAIKINAS OPERACIJŲ SUSTABDYMAS IR NUTRAUKIMAS 37 straipsnis Narių teisė atsisakyti narystės 1. Kiekvienas narys gali bet kuriuo metu atsisakyti narystės Banke, nusiųsdamas apie tai rašytinį pranešimą į Banko pagrindinę buveinę. 2. Narystės atsisakymas įsigalioja, o narystė pasibaigia nario pranešime nurodytą dieną, bet jokiu būdu ne anksčiau kaip po šešių (6) mėnesių nuo dienos, kai Bankas gavo šį pranešimą. Tačiau bet kuriuo metu iki galutinio narystės atsisakymo įsigaliojimo narys gali raštu pranešti Bankui, kad atšaukia savo pranešimą apie ketinimą atsisakyti narystės. 38 straipsnis Narystės sustabdymas 1. Jeigu narys neįvykdo kokių nors savo įsipareigojimų Bankui, Bankas gali sustabdyti jo narystę, jeigu už tokį sprendimą balsuoja ne mažiau kaip du trečdaliai valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. Narys, kurio narystė tokiu būdu laikinai sustabdoma, automatiškai nustoja būti nariu, praėjus vieneriems (1) metams nuo narystės sustabdymo, išskyrus atvejus, kai ne mažesne negu pirmiau paminėta balsų dauguma priimamas sprendimas sugrąžinti nariui jo buvusias teises. 2. Narystės sustabdymo laikotarpiu narys praranda visas šiame Susitarime numatytas teises, išskyrus teisę atsisakyti narystės, tačiau jam išlieka visi jo įsipareigojimai. 39 straipsnis Atsiskaitymas su buvusiais nariais 1. Nuo narystės netekimo dienos buvęs narys išlieka atsakingas už savo tiesioginius įsipareigojimus Bankui ir už savo sąlyginius įsipareigojimus Bankui iki pat to momento, kol apmokama paskutinė paskolų, investicijų į akcinį kapitalą ar garantijų, dėl kurių buvo susitarta iki jam netenkant narystės, dalis; tačiau jis nebėra atsakingas už vėliau Banko suteikiamas paskolas, investicijas į akcinį kapitalą ar garantijas ir nebedalyvauja skirstant nei Banko pajamas, nei išlaidas. 2. Nariui netekus narystės, Bankas imasi priemonių išpirkti šio buvusio nario akcijas, atsiskaitydamas su buvusiu nariu pagal šio straipsnio nuostatas. Šiuo tikslu akcijos išperkamos kaina, kuri yra lygi Banko apskaitos registruose narystės netekimo dieną nurodytai jų vertei, o maksimali kiekvienos akcijos kaina yra jos pradinė įsigijimo kaina. 3. Išmokoms už akcijas, kurias Bankas išperka pagal šį straipsnį, galioja toliau išvardytos sąlygos: i) bet kuri buvusiam nariui už jo akcijas priklausanti suma sulaikoma tol, kol buvęs narys, jo centrinis bankas arba bet kuri jo agentūra ar organas, kaip paskolos gavėjas ar garantas, neįvykdo savo įsipareigojimų Bankui, ir ši suma, Banko nuožiūra, gali būti užskaityta padengiant bet kurį iš šių įsipareigojimų, suėjus mokėjimo terminui. Jokių sumų negalima sulaikyti dėl buvusio nario įsipareigojimų, susijusių su akcijų pasirašymu pagal šio Susitarimo 6 straipsnio 4, 5 ir 7 dalis. Bet kuriuo atveju, jokia nariui už akcijas priklausanti suma neišmokama anksčiau negu praėjus šešiems (6) mėnesiams nuo narystės netekimo dienos; ii) už išperkamas akcijas gali būti sumokama laikas nuo laiko po to, kai buvęs narys jų atsisako, stebint, kad suma, priklausanti kaip akcijų išpirkimo kaina pagal šio straipsnio 2 dalį, neviršytų bendros įsipareigojimų už paskolas, investicijas į akcinį kapitalą ar garantijas sumos, nurodytos šios straipsnio dalies i papunktyje, kol buvusiam nariui nesumokama visa akcijų išpirkimo kaina; iii) išmokos atliekamos tokiomis sąlygomis, tokiomis laisvai konvertuojamomis valiutomis arba ekiu ir tokiais terminais, kokius nustato Bankas; ir iv) jeigu Bankas patiria nuostolių dėl garantijų, dalyvavimo paskolose arba paskolų, kurios liko negrąžintos tuo metu, kai narys neteko savo narystės, arba jeigu Bankas patiria grynąjį nuostolį dėl tuo metu turimų investicijų į akcinį kapitalą ir jeigu tokių nuostolių suma tuo metu, kai narys neteko savo narystės, viršija šiems nuostoliams padengti sudarytus rezervus, toks buvęs narys privalo pagal pareikalavimą grąžinti sumą, kuria būtų buvusi sumažinta akcijų išpirkimo kaina, jeigu ją nustatant būtų buvę atsižvelgta į susidariusius nuostolius. Be to, išlieka visi buvusio nario įsipareigojimai dėl bet kurio pareikalavimo susimokėti už neapmokėtą pasirašytų akcijų dalį pagal šio Susitarimo 6 straipsnio 4 dalį tokia apimtimi, kokia jam būtų reikėję tai padaryti, jei kapitalas būtų sumažėjęs ir pareikalavimas susimokėti būtų buvęs pateiktas tuo metu, kai buvo nustatoma jo akcijų išpirkimo kaina. 4. Jeigu Bankas nutraukia savo operacijas šio Susitarimo 41 straipsnyje numatyta tvarka per šešis (6) mėnesius nuo dienos, kai kuris nors narys netenka savo narystės, visos tokio buvusio nario teisės nustatomos pagal šio Susitarimo 41–43 straipsnių nuostatas. 40 straipsnis Laikinas operacijų sustabdymas Kritiškais atvejais direktorių valdyba gali laikinai sustabdyti operacijas, susijusias su naujų paskolų ir garantijų išdavimu, garantuotų vertybinių popierių platinimu, technine pagalba ir investicijomis į akcinį kapitalą, ir palaukti, kol valdytojų taryba apsvarstys susidariusią padėtį ir imsis atitinkamų veiksmų. 41 straipsnis Galutinis operacijų nutraukimas Bankas gali galutinai nutraukti savo operacijas, jeigu už tokį sprendimą balsuoja ne mažiau kaip du trečdaliai valdytojų, atstovaujančių ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. Nuo operacijų nutraukimo dienos Bankas nutraukia visą savo tolesnę veiklą, išskyrus tą, kuri susijusi su tvarkingu jo turto realizavimu, apsauga ir išsaugojimu bei atsiskaitymu už įsipareigojimus. 42 straipsnis Narių atsakomybė ir reikalavimų sureguliavimas 1. Galutinai nutraukus Banko operacijas, visų narių įsipareigojimai, susiję su Banko akcinio kapitalo nepareikalauta apmokėti pasirašytų akcijų dalimi, išlieka, kol nebus patenkinti visi kreditorių reikalavimai, įskaitant visus reikalavimus dėl sąlyginių įsipareigojimų. 2. Tiesioginiai kreditorių reikalavimai, susiję su įprastinėmis operacijomis, patenkinami, pirmiausia, panaudojant Banko turtą, po to įnašus, kurie turi būti sumokėti Bankui už neapmokėtą apmokamų akcijų dalį, ir galiausiai panaudojant įnašus, kurie turi būti sumokėti Bankui už pareikštinį akcinį kapitalą. Prieš atlikdama bet kokias išmokas pagal tiesioginius kreditorių reikalavimus, direktorių valdyba imasi priemonių, kurios, jos manymu, yra būtinos užtikrinti pro rata išmokų paskirstymą tarp kreditorių, pareiškusių, atitinkamai, tiesioginius reikalavimus ir reikalavimus dėl sąlyginių įsipareigojimų. 43 straipsnis Turto paskirstymas 1. Pagal šį skyrių turto paskirstymas tarp narių atsižvelgiant į jų pasirašyto Banko akcinio kapitalo dydį neatliekamas, kol: i) neatsiskaitoma pagal visus įsipareigojimus kreditoriams arba nepadaroma atitinkamų atidėjinių; ir ii) valdytojų taryba nepriima sprendimo paskirstyti turtą ne mažiau kaip dviem trečdaliais valdytojų balsų, atstovaujančių ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams. 2. Bet kuris Banko turto paskirstymas jo nariams vyksta atsižvelgiant į kiekvienam nariui priklausančio akcinio kapitalo proporcinę dalį ir atliekamas tokiais terminais ir tokiomis sąlygomis, kokias Bankas laiko priimtinomis ir teisingomis. Skirstant turtą įvairių rūšių turto dalys nebūtinai turi būti vienodos. Nė vienas narys neturi teisės gauti savąją Banko skirstomo turto dalį, kol neįvykdys visų savo įsipareigojimų Bankui. 3. Bet kuris narys, gaunantis šiame straipsnyje nustatyta tvarka skirstomą turtą, turi su šiuo turtu susijusias tas pačias teises, kokias turėjo Bankas prieš jo paskirstymą. VIII SKYRIUS TEISINIS STATUSAS, IMUNITETAS, PRIVILEGIJOS IR ATLEIDIMAI 44 straipsnis Skyriaus tikslai Kad Bankas galėtų įgyvendinti savo tikslą ir atlikti jam patikėtas funkcijas, kiekvienos šalies narės teritorijoje Bankui suteikiamas šiame skyriuje nurodytas teisinis statusas, imunitetas, privilegijos ir atleidimai. 5 straipsnis Banko teisinis statusas Bankas yra visateisis juridinis asmuo, turintis visas teisines galimybes atlikti šiuos veiksmus: i) sudaryti sutartis; ii) įsigyti kilnojamą ir nekilnojamą turtą ir juo disponuoti; ir iii) inicijuoti teisminį nagrinėjimą. 46 straipsnis Banko padėtis teismo proceso atžvilgiu Ieškiniai prieš Banką gali būti iškelti tik kompetentingos jurisdikcijos teisme tos šalies teritorijoje, kur Bankas turi savo buveinę, paskyrė įgaliotinį priimti teismo šaukimus ar pranešimus apie procesą arba išleido ar garantavo vertybinius popierius. Tačiau ieškinių negali iškelti nariai ar asmenys, veikiantys narių vardu arba gaunantys jų pretenzijas. Banko nuosavybei ir turtui, kad ir kur jie būtų ir kas juos valdytų, galioja imunitetas, ir jie negali būti niekaip konfiskuoti, areštuoti ar kitaip suvaržyti, kol Banko atžvilgiu nebus priimtas galutinis teismo sprendimas. 47 straipsnis Turto neliečiamybė konfiskacijos atžvilgiu Banko nuosavybė ir turtas, kad ir kur jie būtų ir kas juos valdytų, yra neliečiami, ir jų negalima apieškoti, rekvizuoti, konfiskuoti, nusavinti arba kokia nors kita forma paimti ar apriboti naudojimosi jais teisę vykdomaisiais ar įstatyminiais veiksmais. 48 straipsnis Archyvų neliečiamybė Banko archyvai ir, apskritai, visi jam priklausantys arba jo laikomi dokumentai yra neliečiami. 49 straipsnis Laisvė be suvaržymų naudotis turtu Tokia apimtimi, kokia yra būtina, kad Bankas įgyvendintų savo tikslą ir atliktų jam patikėtas funkcijas, taip pat atsižvelgiant į šio Susitarimo nuostatas, visa Banko nuosavybė ir turtas yra laisvi nuo bet kokių suvaržymų, reguliavimo, kontrolės ir moratoriumų. 50 straipsnis Pranešimams taikomos privilegijos Kiekvienas narys nustato oficialiems Banko pranešimams tokį režimą, kokį jis taiko bet kurio kito nario oficialiems pranešimams. 51 straipsnis Banko tarnautojų ir darbuotojų imunitetas Visiems Banko valdytojams, direktoriams, pakaitiniams valdytojams ir direktoriams, tarnautojams ir darbuotojams, taip pat Banko pavedimus atliekantiems ekspertams taikomas imunitetas, ir jų atžvilgiu negali būti vykdomi teismo procesai dėl veiksmų, kuriuos jie atliko eidami savo tarnybines pareigas, išskyrus atvejus, kai Bankas atsisako šio imuniteto; imunitetas galioja ir visiems jų oficialiems raštams ir dokumentams. Tačiau imunitetas netaikomas bet kurio valdytojo, direktoriaus, pakaitinio valdytojo ir direktoriaus, tarnautojo, darbuotojo ar eksperto civilinei atsakomybei už kelių eismo įvykio metu padarytą žalą. 52 straipsnis Tarnautojų ir darbuotojų privilegijos 1. Visi Banko valdytojai, direktoriai, pakaitiniai valdytojai ir direktoriai, tarnautojai ir darbuotojai, taip pat Banko pavedimus vykdantys ekspertai: i) jeigu jie nėra vietos piliečiai, naudojasi tokiu pat imunitetu imigracinių apribojimų, svetimšalių registracijos reikalavimų ir nacionalinės karinės prievolės atžvilgiu, taip pat tokio pat palankumo valiutos keitimo sąlygomis, kokias nariai taiko kitų narių panašaus rango atstovams, tarnautojams ir darbuotojams; ir ii) naudojasi tokio pat palankumo kelionių sąlygomis, kokias nariai taiko kitų narių panašaus rango atstovams, tarnautojams ir darbuotojams. 2. Banko direktorių, pakaitinių direktorių, tarnautojų, darbuotojų ir ekspertų, kurie gyvena šalyje, kur yra įsikūrusi pagrindinė Banko buveinė, sutuoktiniams ir tiesioginiams išlaikytiniams sudaroma įsidarbinimo toje šalyje galimybė. Panaši galimybė turėtų būti sudaryta ir paminėtų Banko direktorių, pakaitinių direktorių, tarnautojų, darbuotojų ir ekspertų, kurie gyvena toje šalyje, kur yra įsikūrusi kokia nors Banko agentūra ar jo filialas, sutuoktiniams ir tiesioginiams išlaikytiniams, kai tai įmanoma, laikantis tos šalies teisės aktų. Bankas derybomis nustato konkrečius susitarimus dėl šios straipsnio dalies nuostatų įgyvendinimo su šalimi, kur yra įsikūrusi pagrindinė Banko buveinė, o esant reikalui, ir su kitomis suinteresuotomis šalimis. 53 straipsnis Atleidimas nuo mokesčių 1. Visa oficialiai vykdomos veiklos apimtimi Bankas, jo turtas, nuosavybė ir pajamos yra atleidžiami nuo visų tiesioginių mokesčių. 2. Jeigu Bankas įsigyja didelės vertės pirkinius ar paslaugas, kurių jam reikia ar kuriais jis naudojasi savo oficialioje veikloje, ir jeigu į šių pirkinių ar paslaugų kainą yra įskaičiuoti mokesčiai ar rinkliavos, narys, apmokestinęs tais mokesčiais arba rinkliavomis, jeigu jas įmanoma nustatyti, imasi atitinkamų priemonių atleisti Banką nuo prievolės juos sumokėti arba užtikrina galimybę juos susigrąžinti. 3. Banko importuojamos ir jo oficialiai veiklai reikalingos prekės atleidžiamos nuo visų importo rinkliavų ir mokesčių, taip pat nuo visų importo draudimų ir suvaržymų. Panašia tvarka, Banko eksportuojamos ir jo oficialiai veiklai reikalingos prekės atleidžiamos nuo visų eksporto rinkliavų ir mokesčių, taip pat nuo visų eksporto draudimų ir suvaržymų. 4. Įsigytos ar importuotos ir pagal šį straipsnį nuo apmokestinimo atleistos prekės negali būti parduodamos, išnuomojamos, skolinamos ar perleidžiamos už užmokestį arba neatlygintinai, išskyrus atvejus, kai tai atliekama pagal sąlygas, kurias nustato nuo apmokestinimo atleidę arba šiuos mokesčius sugrąžinę nariai. 5. Šio straipsnio nuostatos netaikomos mokesčiams arba rinkliavoms, kurie yra ne kas kita, o tik mokesčiai už komunalines paslaugas. 6. Direktoriams, pakaitiniams direktoriams, tarnautojams ir darbuotojams taikomas Banko naudai priskaičiuojamas vidaus faktinis mokestis, kuris yra išskaičiuojamas iš jiems Banko mokamo darbo užmokesčio arba papildomo atlyginimo laikantis sąlygų, kurias turi nustatyti, ir taisyklių, kurias turi priimti valdytojų taryba per vienerių metų laikotarpį nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. Nuo tos dienos, kai pradedamas taikyti šis mokestis, toks darbo užmokestis ir papildomas atlyginimas atleidžiami nuo nacionalinio pajamų mokesčio. Tačiau nariai gali atsižvelgti į nacionaliniu pajamų mokesčiu neapmokestintą darbo užmokestį ar papildomą atlyginimą apskaičiuodami mokesčio, taikomo pajamoms iš kitų šaltinių, sumą. 7. Nepaisydamas šio straipsnio 6 dalies nuostatų, narys gali deponuoti, kartu su ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentais, deklaraciją, kad tas narys palieka sau, savo administraciniams teritoriniams padaliniams arba vietos institucijoms teisę apmokestinti darbo užmokestį ar papildomą atlyginimą, kuriuos Bankas išmoka tokio nario piliečiams ar tautiečiams. Bankas atleidžiamas nuo prievolės sumokėti, išskaičiuoti ar surinkti šiuos mokesčius. Bankas šių mokesčių neatlygina. 8. Šio straipsnio 6 dalis netaikoma Banko išmokamoms pensijoms ir metinėms rentoms. 9. Jokie Banko įsipareigojimai ar jo išleidžiami vertybiniai popieriai, įskaitant už juos priskaičiuojamus dividendus ir palūkanas, kad ir kam jie priklausytų, neapmokestinami jokiais mokesčiais: i) jeigu tie mokesčiai diskriminuoja tokius įsipareigojimus ar vertybinius popierius vien todėl, kad juos išleido Bankas; arba ii) jeigu vienintelis teisinis tokio apmokestinimo pagrindas yra paminėtų įsipareigojimų ar vertybinių popierių išleidimo vieta, valiuta, kuria jie yra išleisti, turi būti apmokėti ar yra apmokami, arba bet kurios Bankui priklausančios įstaigos ar Banko vykdomos veiklos vieta. 10. Jokie Banko garantuoti įsipareigojimai ar vertybiniai popieriai, įskaitant už juos priskaičiuojamus dividendus ir palūkanas, kad ir kam jie priklausytų, neapmokestinami jokiais mokesčiais: i) jeigu tie mokesčiai diskriminuoja tokius įsipareigojimus ar vertybinius popierius vien todėl, kad juos garantavo Bankas; arba ii) jeigu vienintelis teisinis tokio apmokestinimo pagrindas yra bet kurios Bankui priklausančios įstaigos ar Banko vykdomos veiklos vieta. 54 straipsnis Skyriaus nuostatų įgyvendinimas Kiekvienas narys operatyviai imasi veiksmų, kurie būtini šio skyriaus nuostatų įgyvendinimui, ir detaliai praneša Bankui apie veiksmus, kurių buvo imtasi. 55 straipsnis Imuniteto, privilegijų ir atleidimo nuo mokesčių atsisakymas Pagal šį skyrių suteikiamas imunitetas, privilegijos ir atleidimas nuo mokesčių taikomi vadovaujantis Banko interesais. Direktorių valdyba turi teisę atsisakyti, tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kurias ji gali nustatyti, bet kurio pagal šį skyrių taikomo imuniteto, privilegijų ir atleidimo nuo mokesčių tais atvejais, kai toks veiksmas, jos nuomone, geriausiai atitinka Banko interesus. Pirmininkas turi teisę ir pareigą atsisakyti bet kurio imuniteto, privilegijų ir atleidimo nuo mokesčių taikymo bet kuriam Banko tarnautojui, darbuotojui ar ekspertui, išskyrus pirmininką ar pirmininko pavaduotoją, tais atvejais, kai, jo nuomone, imunitetas, privilegija ar atleidimas nuo mokesčių trukdo vykdyti teisingumą ir kai jų galima atsisakyti nepažeidžiant Banko interesų. Panašiomis aplinkybėmis ir pagal tokias pat sąlygas direktorių valdyba turi teisę ir pareigą atsisakyti bet kurio imuniteto, privilegijos ir atleidimo nuo mokesčių taikymo pirmininkui ar bet kuriam iš pirmininko pavaduotojų. IX SKYRIUS PAKEITIMAI, AIŠKINIMAS, ARBITRAŽAS 56 straipsnis Pakeitimai 1. Bet kuris pasiūlymas keisti šį Susitarimą, nesvarbu, ar jį teiktų narys, valdytojas ar direktorių valdyba, perduodamas valdytojų tarybos pirmininkui, kuris pateikia tą pasiūlymą svarstyti tarybai. Jeigu pasiūlytam pakeitimui taryba pritaria, Bankas greitojo ryšio priemonėmis apklausia visus narius ir sužino, ar jie sutinka priimti siūlomą pakeitimą. Kai ne mažiau nei trys ketvirtadaliai visų narių (įskaitant mažiausiai dvi (2) šalis iš A priede pateikto Vidurio ir Rytų Europos šalių sąrašo), turinčių ne mažiau kaip keturis penktadalius visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams, priima siūlomus pakeitimus, Bankas patvirtina šį faktą, išsiųsdamas visiems nariams oficialų pranešimą. 2. Nepaisant į šio straipsnio 1 dalies: i) būtinas visų narių pritarimas priimant pakeitimus, keičiančius: a) teisę atsisakyti narystės Banke; b) teises, susijusias su akcinio kapitalo įsigijimu, numatytas šio Susitarimo 5 straipsnio 3 dalyje; c) atsakomybės apribojimus, numatytus šio Susitarimo 5 straipsnio 7 dalyje; ir d) Banko tikslą ir funkcijas, apibrėžtas šio Susitarimo 1 ir 2 straipsniuose; ii) būtinas pritarimas ne mažiau nei trimis ketvirtadaliais balsų visų narių, turinčių ne mažiau kaip aštuoniasdešimt penkis (85) procentus visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams, priimant bet kokius pakeitimus, keičiančius šio Susitarimo 8 straipsnio 4 dalį. Įvykdžius tokių siūlomų pakeitimų priėmimui keliamus reikalavimus, Bankas patvirtina šį faktą, išsiųsdamas visiems nariams oficialų pranešimą. 3. Pakeitimai įsigalioja visiems nariams, praėjus trims (3) mėnesiams nuo oficialaus pranešimo, numatyto šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, išsiuntimo dienos, išskyrus atvejus, kai valdytojų taryba nustato kitą laikotarpį. 57 straipsnis Aiškinimas ir taikymas 1. Bet kuris su šio Susitarimo nuostatų aiškinimu ar taikymu susijęs klausimas, kylantis tarp Banko ir bet kurio Banko nario arba tarp bet kurių Banko narių, pateikiamas direktorių valdybai, kad ši priimtų sprendimą. Jeigu valdyboje nėra atitinkamą pilietybę turinčio direktoriaus, narys, kuris yra ypač suinteresuotas klausimo svarstymu, turi teisę būti tiesiogiai atstovaujamas direktorių valdybos posėdyje svarstant šį klausimą. Tačiau tokio nario atstovas neturi balso teisės. Atstovavimo teisė yra reglamentuojama valdytojų tarybos. 2. Kiekvienu atveju, kai direktorių valdyba priima sprendimą pagal šio straipsnio 1 dalį, bet kuris narys gali pareikalauti, kad klausimas būtų perduotas svarstyti valdytojų tarybai, kurios sprendimas yra galutinis. Kol nepriimtas valdytojų tarybos sprendimas, Bankas gali, tokia apimtimi, kokia jam atrodo būtina, veikti remdamasis direktorių valdybos priimtu sprendimu. 58 straipsnis Arbitražas Iškilus nesutarimams tarp Banko ir nario, kuris nustojo būti nariu, arba tarp Banko ir bet kurio nario po sprendimo galutinai nutraukti Banko veiklą, tokie nesutarimai perduodami spręsti arbitražui, kurį sudaro trys (3) arbitrai, vieną kurių skiria Bankas, kitą – suinteresuotasis narys arba buvęs narys, o trečią, jeigu šalys nesusitaria kitaip, – Tarptautinio Teisingumo Teismo pirmininkas arba tokia kita institucija, kuri nustatoma vadovaujantis valdytojų tarybos priimtais reglamentais. Arbitrai priima sprendimą balsų dauguma, ir tas sprendimas yra galutinis ir privalomas šalims. Trečiasis arbitras turi visas galias sureguliuoti visus procedūrinius klausimus kiekvienu atveju, kai šalys dėl ko nors nesutaria. 59 straipsnis Duotas pritarimas Visais atvejais, kai reikia bet kurio nario pritarimo arba sutikimo, kad Bankas galėtų atlikti kokį nors veiksmą, išskyrus šio Susitarimo 56 straipsnyje numatytus atvejus, toks pritarimas arba sutikimas laikomas duotu, jeigu narys nepareiškia prieštaravimo per tokį protingą laikotarpį, kurį Bankas gali nustatyti pranešdamas nariui apie siūlomą atlikti veiksmą. X SKYRIUS GALUTINĖS NUOSTATOS 60 straipsnis Pasirašymas ir deponavimas 1. Šis Susitarimas, deponuotas Prancūzijos Respublikos Vyriausybei (toliau – depozitaras), iki 1990 m. gruodžio 31 d. teikiamas pasirašyti numatomiems nariams, kurie išvardyti šio Susitarimo A priede. 2. Depozitaras perduoda patvirtintas šio Susitarimo kopijas visoms jį pasirašiusioms šalims. 61 straipsnis Ratifikavimas, priėmimas ar patvirtinimas 1. Susitarimas turi būti ratifikuotas, priimtas ar patvirtintas visų jį pasirašiusių šalių. Ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentai šio straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka deponuojami ne vėliau kaip iki 1991 m. kovo 31 d. Depozitaras tinkamai praneša kitoms pasirašiusioms šalims apie kiekvieną deponavimą ir jo datą. 2. Kiekviena pasirašiusi šalis gali tapti šio Susitarimo šalimi, deponuodama ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus ne vėliau kaip per vienerius metus nuo jo įsigaliojimo dienos arba, jei būtina, iki tokios vėlesnės datos, kurią gali nustatyti dauguma valdytojų, atstovaujančių visų balsų, kurie priklauso balso teisę turintiems nariams, daugumą. 3. Susitarimą pasirašiusi šalis, kurios šio straipsnio 1 dalyje nurodytas dokumentas deponuojamas iki šio Susitarimo įsigaliojimo dienos, Banko nariu tampa dokumento deponavimo dieną. Bet kuri kita Susitarimą pasirašiusi šalis, atitinkanti pirmesnės straipsnio dalies nuostatų reikalavimus, Banko nariu tampa tą dieną, kurią deponuojamas jo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentas. 62 straipsnis Įsigaliojimas 1. Šis Susitarimas įsigalioja, kai ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus deponuoja jį pasirašiusios šalys, kurių pradžioje pasirašytos akcijos sudaro ne mažiau kaip du trečdalius visų A priede nurodytų pasirašytų akcijų, įskaitant mažiausia dvi A priede įvardytas Vidurio ir Rytų Europos šalis. 2. Jeigu šis Susitarimas neįsigalioja iki 1991 m. kovo 31 d., depozitaras gali sušaukti suinteresuotų numatomų narių konferenciją, skirtą apsvarstyti tolesnę veiksmų eigą, ir nustatyti naują datą, iki kurios turi būti deponuoti ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentai. 63 straipsnis Inauguracinis posėdis ir veiklos pradžia 1. Kai tik šis Susitarimas įsigalioja pagal šio Susitarimo 62 straipsnį, kiekvienas narys paskiria po vieną valdytoją. Depozitaras sušaukia pirmąjį valdytojų tarybos posėdį per šešiasdešimt (60) dienų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo pagal 62 straipsnį arba artimiausiu įmanomu metu po įsigaliojimo dienos. 2. Savo pirmajame posėdyje valdytojų taryba: i) išrenka pirmininką; ii) išrenka Banko direktorius pagal šio Susitarimo 26 straipsnį; iii) imasi priemonių nustatyti datą, kada Bankas pradeda savo veiklą; ir iv) imasi tokių kitų priemonių, kurios jam atrodo būtinos pasirengimui vykdyti Banko operacijas. 3. Bankas praneša savo nariams apie operacijų vykdymo pradžios dieną. Priimta 1990 m. gegužės 29 d. Paryžiuje vienu originaliu egzemplioriumi, kurio tekstai anglų, prancūzų, vokiečių ir rusų kalbomis yra autentiški ir kuris deponuojamas depozitaro archyvuose. Depozitaras tinkamai patvirtintą kopiją išsiunčia kiekvienam iš kitų A priede išvardytų numatomų narių. -------------------------------------------------- A PRIEDAS PRADINIS PASIRAŠYTAS ĮSTATINIS AKCINIS KAPITALAS, SKIRTAS NUMATYTIEMS NARIAMS [1], KURIE GALI TAPTI NARIAIS PAGAL 61 STRAIPSNĮ (milijonais ekiu) | | Akcijų kiekis | Galimas pasirašyti kapitalas | | | | A.EUROPOS BENDRIJOS | | a) | Airija | 3000 | 30,00 | | Belgija | 22800 | 228,00 | | Danija | 12000 | 120,00 | | Graikija | 6500 | 65,00 | | Ispanija | 34000 | 340,00 | | Italija | 85175 | 851,75 | | Jungtinė Karalystė | 85175 | 851,75 | | Liuksemburgas | 2000 | 20,00 | | Nyderlandai | 24800 | 248,00 | | Portugalija | 4200 | 42,00 | | Prancūzija | 85175 | 851,75 | | Vokietijos Federacinė Respublika | 85175 | 851,75 | | b) | Europos ekonominė bendrija | 30000 | 300,00 | | Europos investicijų bankas | 30000 | 300,00 | B.KITOS EUROPOS ŠALYS | | | | Austrija | 22800 | 228,00 | | Islandija | 1000 | 10,00 | | Izraelis | 6500 | 65,00 | | Kipras | 1000 | 10,00 | | Lichtenšteinas | 200 | 2,00 | | Malta | 100 | 1,00 | | Norvegija | 12500 | 125,00 | | Suomija | 12500 | 125,00 | | Švedija | 22800 | 228,00 | | Šveicarija | 22800 | 228,00 | | Turkija | 11500 | 115,00 | C.PARAMĄ GAUNANČIOS ŠALYS | | | | Bulgarija | 7900 | 79,00 | | Čekoslovakija | 12800 | 128,00 | | Jugoslavija | 12800 | 128,00 | | Lenkija | 12800 | 128,00 | | Rumunija | 4800 | 48,00 | | Tarybų Socialistinių Respublikų Sąjunga | 60000 | 600,00 | | Vengrija | 7900 | 79,00 | | Vokietijos Demokratinė Respublika | 15500 | 155,00 | D.NE EUROPOS ŠALYS | | | | Australija | 10000 | 100,00 | | Egiptas | 1000 | 10,00 | | Japonija | 85175 | 851,75 | | Jungtinės Amerikos Valstijos | 100000 | 1,000,00 | | Kanada | 34000 | 340,00 | | Korėjos Respublika | 6500 | 65,00 | | Marokas | 1000 | 10,00 | | Meksika | 3000 | 30,00 | | Naujoji Zelandija | 1000 | 10,00 | E.NEPASKIRSTYTOS AKCIJOS | 125 | 1,25 | Iš viso | 1000000 | 10000,00 | -------------------------------------------------- B PRIEDAS A SKIRSNIS DIREKTORIAI, KURIUOS RENKA VALDYTOJAI, ATSTOVAUJANTYS AIRIJAI, BELGIJAI, DANIJAI, GRAIKIJAI, ISPANIJAI, ITALIJAI, JUNGTINEI KARALYSTEI, LIUKSEMBURGUI, NYDERLANDAMS, PORTUGALIJAI, PRANCŪZIJAI, VOKIETIJOS FEDERACINEI RESPUBLIKAI, EUROPOS EKONOMINEI BENDRIJAI IR EUROPOS INVESTICIJŲ BANKUI (TOLIAU – A SKIRSNIO VALDYTOJAI) 1. Toliau šiame skirsnyje nurodytos nuostatos taikomos tik šiam skirsniui. 2. Kandidatus į direktoriaus postą siūlo A skirsnio valdytojai su sąlyga, kad vienas valdytojas gali pasiūlyti vieną asmenį. Direktoriai renkami balsuojant A skirsnio valdytojams. 3. Kiekvienas balso teisę turintis valdytojas atiduoda vienam asmeniui visus balsus, į kuriuos pagal šio Susitarimo 29 straipsnio 1 ir 2 dalis turi teisę jį paskyręs narys. 4. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, direktoriais tampa vienuolika (11) daugiausia balsų surinkusių asmenų, tačiau išrinktu negali būti laikomas asmuo, gavęs mažiau negu 4,5 % visų A skirsnyje galimų atiduoti balsų (turimų balsų). 5. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu pirmuoju balsavimu nepavyksta išrinkti vienuolika (11) asmenų, išskyrus atvejus, kai kandidatų buvo ne daugiau kaip vienuolika (11), rengiamas antras balsavimo turas, kuriame negali kandidatuoti pirmame balsavimo ture mažiausia balsų surinkęs asmuo ir kuriame balsuoja tik: a) valdytojai, pirmame ture balsavę už asmenį, kuris nebuvo išrinktas; ir b) valdytojai, kurių balsai, atiduoti už kurį nors išrinktą asmenį, remiantis toliau šiame skirsnyje pateikiamais 6 ir 7 punktais, leido šiam asmeniui surinkti daugiau negu 5,5 % visų turimų balsų. 6. Kad būtų galima nustatyti, ar valdytojo atiduoti balsai leido bet kuriam asmeniui surinkti daugiau negu 5,5 % visų turimų balsų, laikoma, kad tuos 5,5 % sudaro, pirma, balsai valdytojo, atidavusio už šį asmenį daugiausia balsų, tada balsai valdytojo, kuris pagal atiduotų balsų skaičių užima antrą vietą, ir t. t., kol susidaro 5,5 %. 7. Kiekvienas valdytojas, kurio balsų dalis turi būti priskaičiuota, kad už bet kurį asmenį atiduotų balsų skaičius viršytų 4,5 %, laikomas už šį asmenį atidavęs visus savo balsus netgi ir tuo atveju, jeigu bendras už šį asmenį atiduotų balsų skaičius viršija 5,5 %, ir toks valdytojas nebegali dalyvauti tolesniuose balsavimo turuose. 8. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu po antrojo balsavimo turo nepavyksta išrinkti vienuolika (11) asmenų, rengiami tolesni balsavimo turai laikantis šiame skirsnyje nustatytų principų ir tvarkos, kol išrenkami visi vienuolika (11) asmenų su sąlyga, kad kuriuo nors metu išrinkus dešimt (10) asmenų, nepaisant šio skirsnio 4 punkto nuostatų, vienuoliktasis asmuo gali būti išrinktas paprasta likusių balsų dauguma. 9. Padidinus arba sumažinus direktorių, kuriuos turi išrinkti A skirsnio valdytojai, skaičių, valdytojų taryba atitinkamai pakeičia šio skirsnio 4, 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas didžiausias arba mažiausias už juos atiduodamų balsų procentines dalis. 10. Kol kuri nors šį Susitarimą pasirašiusi šalis ar šalių grupė, kurių A priede numatytos bendros pasirašyto kapitalo sumos dalis viršija 2,4 %, nėra deponavusi savo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumento ar dokumentų, direktorius nuo tokios pasirašiusios šalies ar šalių grupės nerenkamas. Tokiai Susitarimą pasirašiusiai šaliai ar šalių grupei atstovaujantis valdytojas ar valdytojai išrenka direktorių nuo kiekvienos pasirašiusios šalies ar šalių grupės tuoj po to, kai ta šalis tampa nariu ar ta šalių grupė tampa nariais. Toks direktorius laikomas išrinktu valdytojų tarybos inauguraciniame posėdyje pagal šio Susitarimo 26 straipsnio 3 dalį, jeigu jis išrenkamas pirmosios direktorių valdybos kadencijos laikotarpiu. B SKIRSNIS DIREKTORIAI, KURIUOS RENKA KITOMS ŠALIMS ATSTOVAUJANTYS VALDYTOJAI B (i) skirsnis – Direktoriai, kuriuos renka valdytojai, atstovaujantys šalims, A priedo sąraše įvardytoms kaip Vidurio ir Rytų Europos šalys (paramą gaunančios šalys) (toliau – B (i) skirsnio valdytojai) 1. Toliau šiame skirsnyje nurodytos nuostatos taikomos tik šiam skirsniui. 2. Kandidatus į direktoriaus postą siūlo B (i) skirsnio valdytojai su sąlyga, kad vienas valdytojas gali pasiūlyti vieną asmenį. Direktoriai renkami balsuojant B (i) skirsnio valdytojams. 3. Kiekvienas balso teisę turintis valdytojas atiduoda vienam asmeniui visus balsus, į kuriuos pagal šio Susitarimo 29 straipsnio 1 ir 2 dalis turi teisę jį paskyręs narys. 4. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, direktoriais tampa keturi (4) daugiausia balsų surinkę asmenys, tačiau išrinktu negali būti laikomas asmuo, gavęs mažiau negu 12 % visų B (i) skirsnyje galimų atiduoti balsų (turimų balsų). 5. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu pirmuoju balsavimu nepavyksta išrinkti keturių (4) asmenų, išskyrus atvejus, kai kandidatų buvo ne daugiau kaip keturi (4), rengiamas antras balsavimo turas, kuriame negali kandidatuoti pirmame balsavimo ture mažiausia balsų surinkęs asmuo ir kuriame balsuoja tik: a) valdytojai, pirmame ture balsavę už asmenį, kuris nebuvo išrinktas; ir b) valdytojai, kurių balsai, atiduoti už kurį nors išrinktą asmenį, remiantis toliau šiame skirsnyje pateikiamais 6 ir 7 punktais, leido šiam asmeniui surinkti daugiau negu 13 % visų turimų balsų. 6. Kad būtų galima nustatyti, ar valdytojo atiduoti balsai leido bet kuriam asmeniui surinkti daugiau negu 13 % visų turimų balsų, laikoma, kad tuos 13 % sudaro, pirma, balsai valdytojo, atidavusio už šį asmenį daugiausia balsų, tada balsai valdytojo, kuris pagal atiduotų balsų skaičių užima antrą vietą, ir t. t., kol susidaro 13 %. 7. Kiekvienas valdytojas, kurio balsų dalis turi būti priskaičiuota, kad už bet kurį asmenį atiduotų balsų skaičius viršytų 12 %, laikomas už šį asmenį atidavęs visus savo balsus netgi ir tuo atveju, jeigu bendras už šį asmenį atiduotų balsų skaičius viršija 13 %, ir toks valdytojas nebegali dalyvauti tolesniuose balsavimo turuose. 8. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu po antrojo balsavimo turo neišrenkami keturi (4) asmenys, rengiami tolesni balsavimo turai laikantis šiame skirsnyje nustatytų principų ir tvarkos, kol išrenkami keturi (4) asmenys su sąlyga, kad kuriuo nors metu išrinkus tris (3) asmenis, nepaisant šio skirsnio 4 punkto nuostatų, ketvirtasis asmuo gali būti išrinktas paprasta likusių balsų dauguma. 9. Padidinus arba sumažinus direktorių, kuriuos turi išrinkti B (i) skirsnio valdytojai, skaičių, valdytojų taryba atitinkamai pakeičia šio skirsnio 4, 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas didžiausias arba mažiausias už juos atiduodamų balsų procentines dalis. 10. Kol kuri nors šį Susitarimą pasirašiusi šalis ar šalių grupė, kurių A priede numatytos bendros pasirašyto kapitalo sumos dalis viršija 2,8 %, nėra deponavusi savo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumento ar dokumentų, direktorius nuo tokios pasirašiusios šalies ar šalių grupės nerenkamas. Tokiai Susitarimą pasirašiusiai šaliai ar šalių grupei atstovaujantis valdytojas ar valdytojai išrenka direktorių nuo kiekvienos pasirašiusios šalies ar šalių grupės tuoj po to, kai ta šalis tampa nariu ar ta šalių grupė tampa nariais. Toks direktorius laikomas išrinktu valdytojų tarybos inauguraciniame posėdyje pagal šio Susitarimo 26 straipsnio 3 dalį, jeigu jis išrenkamas pirmosios direktorių valdybos kadencijos laikotarpiu. B (ii) skirsnis – Direktoriai, kuriuos renka valdytojai, atstovaujantys toms šalims, kurios A priedo sąraše įvardytos kaip kitos Europos šalys (toliau – B (ii) skirsnio valdytojai) 1. Toliau šiame skirsnyje nurodytos nuostatos taikomos tik šiam skirsniui. 2. Kandidatus į direktoriaus postą siūlo B (ii) skirsnio valdytojai su sąlyga, kad vienas valdytojas gali pasiūlyti vieną asmenį. Direktoriai renkami balsuojant B (ii) skirsnio valdytojams. 3. Kiekvienas balso teisę turintis valdytojas atiduoda vienam asmeniui visus balsus, į kuriuos pagal šio Susitarimo 29 straipsnio 1 ir 2 dalis turi teisę jį paskyręs narys. 4. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, direktoriais tampa keturi (4) daugiausia balsų surinkę asmenys, tačiau išrinktu negali būti laikomas asmuo, gavęs mažiau negu 20,5 % visų B (ii) skirsnyje galimų atiduoti balsų (turimų balsų). 5. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu pirmuoju balsavimu nepavyksta išrinkti keturių (4) asmenų, išskyrus atvejus, kai kandidatų buvo ne daugiau kaip keturi (4), rengiamas antras balsavimo turas, kuriame negali kandidatuoti pirmame balsavimo ture mažiausia balsų surinkęs asmuo ir kuriame balsuoja tik: a) valdytojai, pirmame ture balsavę už asmenį, kuris nebuvo išrinktas; ir b) valdytojai, kurių balsai, atiduoti už kurį nors išrinktą asmenį, remiantis toliau šiame skirsnyje pateikiamais 6 ir 7 punktais, leido šiam asmeniui surinkti daugiau negu 21,5 % visų turimų balsų. 6. Kad būtų galima nustatyti, ar valdytojo atiduoti balsai leido bet kuriam asmeniui surinkti daugiau negu 21,5 % visų kandidato rinkime galinčių dalyvauti balsų, laikoma, kad tuos 21,5 % sudaro, pirma, balsai valdytojo, atidavusio už šį asmenį daugiausia balsų, tada balsai valdytojo, kuris pagal atiduotų balsų skaičių užima antrą vietą, ir t. t., kol susidaro 21,5 %. 7. Kiekvienas valdytojas, kurio balsų dalis turi būti priskaičiuota, kad už bet kurį asmenį atiduotų balsų skaičius viršytų 20,5 %, laikomas už šį asmenį atidavęs visus savo balsus netgi ir tuo atveju, jeigu bendras už šį asmenį atiduotų balsų skaičius viršija 21,5 %, ir toks valdytojas nebegali dalyvauti tolesniuose balsavimo turuose. 8. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu po antrojo balsavimo turo neišrenkami keturi (4) asmenys, rengiami tolesni balsavimo turai laikantis šiame skirsnyje nustatytų principų ir tvarkos, kol išrenkami keturi (4) asmenys su sąlyga, kad kuriuo nors metu išrinkus tris (3) asmenis, nepaisant šio skirsnio 4 punkto nuostatų, ketvirtasis asmuo gali būti išrinktas paprasta likusių balsų dauguma. 9. Padidinus arba sumažinus direktorių, kuriuos turi išrinkti B (ii) skirsnio valdytojai, skaičių, valdytojų taryba atitinkamai pakeičia šio skirsnio 4, 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas didžiausias arba mažiausias už juos atiduodamų balsų procentines dalis. 10. Kol kuri nors šį Susitarimą pasirašiusi šalis ar šalių grupė, kurių A priede numatytos bendros pasirašyto kapitalo sumos dalis viršija 2,8 %, nėra deponavusi savo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumento ar dokumentų, direktorius nuo tokios pasirašiusios šalies ar šalių grupės nerenkamas. Tokiai Susitarimą pasirašiusiai šaliai ar šalių grupei atstovaujantis valdytojas ar valdytojai išrenka direktorių nuo kiekvienos pasirašiusios šalies ar šalių grupės tuoj po to, kai ta šalis tampa nariu ar ta šalių grupė tampa nariais. Toks direktorius laikomas išrinktu valdytojų tarybos inauguraciniame posėdyje pagal šio Susitarimo 26 straipsnio 3 dalį, jeigu jis išrenkamas pirmosios direktorių valdybos kadencijos laikotarpiu. B (iii) skirsnis – Direktoriai, kuriuos renka valdytojai, atstovaujantys tas šalis, kurios A priedo sąraše įvardytos kaip ne Europos šalys (toliau – B (iii) skirsnio valdytojai) 1. Toliau šiame skirsnyje nurodytos nuostatos taikomos tik šiam skirsniui. 2. Kandidatus į direktoriaus postą siūlo B (iii) skirsnio valdytojai su sąlyga, kad vienas valdytojas gali pasiūlyti vieną asmenį. Direktoriai renkami balsuojant B (iii) skirsnio valdytojams. 3. Kiekvienas balso teisę turintis valdytojas atiduoda vienam asmeniui visus balsus, į kuriuos pagal šio Susitarimo 29 straipsnio 1 ir 2 dalis turi teisę jį paskyręs narys. 4. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, direktoriais tampa keturi (4) daugiausia balsų surinkę asmenys, tačiau išrinktu negali būti laikomas asmuo, gavęs mažiau negu 8 % visų B (iii) skirsnyje galimų atiduoti balsų (turimų balsų). 5. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu pirmuoju balsavimu nepavyksta išrinkti keturių (4) asmenų, išskyrus atvejus, kai kandidatų buvo ne daugiau kaip keturi (4), rengiamas antras balsavimo turas, kuriame negali kandidatuoti pirmame balsavimo ture mažiausia balsų surinkęs asmuo ir kuriame balsuoja tik: a) valdytojai, pirmame ture balsavę už asmenį, kuris nebuvo išrinktas; ir b) valdytojai, kurių balsai, atiduoti už kurį nors išrinktą asmenį, remiantis toliau šiame skirsnyje pateikiamais 6 ir 7 punktais, leido šiam asmeniui surinkti daugiau negu 9 % visų kandidato rinkime galinčių dalyvauti balsų. 6. Kad būtų galima nustatyti, ar valdytojo atiduoti balsai leido bet kuriam asmeniui surinkti daugiau negu 9 % visų turimų balsų, laikoma, kad tuos 9 % sudaro, pirma, balsai valdytojo, atidavusio už šį asmenį daugiausia balsų, tada balsai valdytojo, kuris pagal atiduotų balsų skaičių užima antrą vietą, ir t. t., kol susidaro 9 %. 7. Kiekvienas valdytojas, kurio balsų dalis turi būti priskaičiuota, kad už bet kurį asmenį atiduotų balsų skaičius viršytų 8 %, laikomas už šį asmenį atidavęs visus savo balsus netgi ir tuo atveju, jeigu bendras už šį asmenį atiduotų balsų skaičius viršija 9 %, ir toks valdytojas nebegali dalyvauti tolesniuose balsavimo turuose. 8. Atsižvelgiant į šio skirsnio 10 punktą, jeigu po antrojo balsavimo turo neišrenkami keturi (4) asmenys, rengiami tolesni balsavimo turai laikantis šiame skirsnyje nustatytų principų ir tvarkos, kol išrenkami keturi (4) asmenys su sąlyga, kad kuriuo nors metu išrinkus tris (3) asmenis, nepaisant šio skirsnio 4 punkto nuostatų, ketvirtasis asmuo gali būti išrinktas paprasta likusių balsų dauguma. 9. Padidinus arba sumažinus direktorių, kuriuos turi išrinkti B (iii) skirsnio valdytojai, skaičių, valdytojų taryba atitinkamai pakeičia šio skirsnio 4, 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas didžiausias arba mažiausias už juos atiduodamų balsų procentines dalis. 10. Kol kuri nors šį Susitarimą pasirašiusi šalis ar šalių grupė, kurių A priede numatytos bendros pasirašyto kapitalo sumos dalis viršija 5 %, nėra deponavusi savo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumento ar dokumentų, direktorius nuo tokios pasirašiusios šalies ar šalių grupės nerenkamas. Tokiai Susitarimą pasirašiusiai šaliai ar šalių grupei atstovaujantis valdytojas ar valdytojai išrenka direktorių nuo kiekvienos pasirašiusios šalies ar šalių grupės tuoj po to, kai ta šalis tampa nariu ar ta šalių grupė tampa nariais. Toks direktorius laikomas išrinktu valdytojų tarybos inauguraciniame posėdyje pagal šio Susitarimo 26 straipsnio 3 dalį, jeigu jis išrenkamas pirmosios direktorių valdybos kadencijos laikotarpiu. C SKIRSNIS DIREKTORIŲ, ATSTOVAUJANČIŲ A PRIEDE NEĮVARDYTOMS ŠALIMS, RINKIMŲ NUOSTATOS Jeigu valdytojų taryba pagal šio Susitarimo 26 straipsnio 3 dalį nusprendžia padidinti ar sumažinti direktorių valdybos narių skaičių arba pakeisti jų sudėtį, atsižvelgdama į pasikeitusį Banko narių skaičių, valdytojų taryba pirmiausia apsvarsto, ar reikia padaryti kokius nors šio priedo pakeitimus, ir gali padaryti tokius dalinius pakeitimus, kokius jai atrodo būtina įtraukti į tokį sprendimą. D SKIRSNIS BALSŲ PERDAVIMAS Bet kuris valdytojas, kuris nedalyvauja balsavime arba kurio balsai neprisideda išrenkant direktorių pagal šio priedo A skirsnį, B (i) skirsnį, B (ii) skirsnį ar B (iii) skirsnį, gali perduoti savo balsus išrinktam direktoriui su sąlyga, kad toks valdytojas pirma gaus visų tą direktorių išrinkusių valdytojų sutikimą perduoti tuos balsus. Bet kurio valdytojo sprendimas nedalyvauti renkant direktorių nedaro poveikio turimų balsų skaičiavimui, kuris turi būti atliktas pagal šio priedo A skirsnį, B (i) skirsnį, B (ii) skirsnį ar B (iii) skirsnį. --------------------------------------------------