Oficialusis leidinys L 099 , 03/04/2004 p. 0012 - 0027



Protokolas nustatantis žvejybos galimybes, numatytas Europos ekonominės bendrijos ir Gvinėjos Respublikos susitarime dėl žvejybos Gvinėjos pakrantėse, ir finansinę įmoką laikotarpiui nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. 1 straipsnis Nuo 2004 m. sausio 1 d. penkerių metų laikotarpiui pagal Susitarimo 2 straipsnį suteikiamos tokios žvejybos galimybės: 1. Pelekinių žuvų ir galvakojų žvejybos traleriams: - 2500 t bruto registrinės talpos (BRT) per mėnesį 2004 metais, apskaičiuojant bendrą vidurkį per metus, - 3000 t bruto registrinės talpos (BRT) per mėnesį 2005 metais, apskaičiuojant bendrą vidurkį per metus, - 3500 t bruto registrinės talpos (BRT) per mėnesį 2006 metais, apskaičiuojant bendrą vidurkį per metus, - 3500 t bruto registrinės talpos (BRT) per mėnesį 2007 metais, apskaičiuojant bendrą vidurkį per metus, - 3500 t bruto registrinės talpos (BRT) per mėnesį 2008 metais, apskaičiuojant bendrą vidurkį per metus. Dėl papildomų žvejybos galimybių, kurios nuo 2005 m. gali būti suteiktos pelekinių žuvų ir galvakojų žvejybos traleriams, nustatomos tokios sąlygos: - pateikti moksliniai geros išteklių būklės įrodymai, - ekvivalentiškai sumažinta kvota, suteikta pagal licencijas, neįeinančias į susitarimų taikymo sritį, - patenkinamas žvejybos galimybių naudojimo rodiklis. 2. Krevečių žvejybos traleriams: 1500 t bendros bruto registrinės talpos (BRT) per mėnesį, apskaičiuojant bendrą vidurkį per metus. 3. Tunų refrižeratoriams su gaubiamaisiais tinklais: 34 laivai. 4. Buriniams-lyniniams tunų laivams: 14 laivų. 5. Paviršiniu valu žvejojantiems laivams: 9 laivai. Susitarimo 10 straipsnyje nurodytas Jungtinis komitetas išnagrinėja situaciją ir tam tikrais atvejais, jeigu leidžia išteklių būklė, nusprendžia suteikti papildomas žvejybos galimybes, nurodo naujas žuvų rūšis ir nustato technines bei finansines sąlygas, pagal kurias Bendrijos laivai gali žvejoti tas žuvis. 2 straipsnis 1. Susitarimo 8 straipsnyje nurodytos finansinės įmokos, susijusios su 1 straipsnyje nustatytomis žvejybos galimybėmis, yra tokios: 2004 metams – 3400000 eurų (iš jų 2000000 eurų skiriama finansinei kompensacijai, o 1400000 eurų – šio protokolo 3 straipsnyje nurodytoms priemonėms); 2005 metams – 3825000 eurų (iš jų 2000000 eurų skiriama finansinei kompensacijai, o 1625000 eurų – šio protokolo 3 straipsnyje nurodytoms priemonėms); 2006 metams – 4250000 eurų (iš jų 2300000 eurų skiriama finansinei kompensacijai, o 1950000 eurų – šio protokolo 3 straipsnyje nurodytoms priemonėms); 2007 metams – 4250000 eurų (iš jų 2300000 eurų skiriama finansinei kompensacijai, o 1950000 eurų – šio protokolo 3 straipsnyje nurodytoms priemonėms); 2008 metams – 4250000 eurų (iš jų 2300000 eurų skiriama finansinei kompensacijai, o 1950000 eurų – šio protokolo 3 straipsnyje nurodytoms priemonėms). Finansinė kompensacija sumokama ne vėliau kaip iki pirmųjų metų (2004 m.) rugsėjo 30 d. ir iki kiekvienų kitų metų (2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m.) vasario 1 d. Jeigu nesuteikiamos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos papildomos žvejybos galimybės, finansinė įmoka, kurią Bendrija turi sumokėti Gvinėjos Respublikai, paskirstoma proporcingai pirmiau nustatytai sumai. 2. Finansine kompensacija Gvinėjos Respublikos Vyriausybė naudojasi savo nuožiūra. 3. Kompensacija mokama į sąskaitą, nurodytą Gvinėjos Respublikos Vyriausybės ir atidarytą Finansų ministerijos vardu. 3 straipsnis Abi šalys susitaria dėl tikslų, kurių turi siekti, kad būtų užtikrinta ilgalaikė Gvinėjos žvejybos išteklių priežiūra. Dalis bendros finansinės kompensacijos, nurodytos 2 straipsnio 1 dalyje, skiriama finansuoti priemonėms, susijusioms su tokiais tikslais, kaip nustatyta Vyriausybės sektorių programoje, ir pagal tokią schemą: (eurai) | | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | Žinių apie žuvininkystę ir biologinius išteklius Gvinėjos žvejybos zonoje stiprinimas | 250000 | 350000 | 419835 | 419835 | 419835 | Parama žuvininkystės priežiūros ir žvejybos valdymo srityse | 400000 | 425000 | 557115 | 557115 | 557115 | Nepramoninės žvejybos organizavimas | 175000 | 223000 | 277680 | 277680 | 277680 | Žuvininkystės ministerijos struktūrų institucinė plėtra | 250000 | 250000 | 277680 | 277680 | 277680 | Mokymo skatinimas įvairiose su žuvininkyste susijusiose mokslo, technikos ir ekonomikos dalykų srityse | 150000 | 152000 | 167115 | 167115 | 167115 | Gvinėjos Respublikos įnašas ir dalyvavimas tarptautinių žuvininkystės organizacijų veikloje | 175000 | 225000 | 250575 | 250575 | 250575 | Abi šalys įsipareigoja nustatyti rodiklius, kuriuos reikės taikyti vertinant, kaip pasiekti pirmiau minėti tikslai. Priemones ir joms įgyvendinti skirtas metines sumas nustato Žuvininkystės ministerija ir apie jas informuoja Europos Komisiją. Šias metines sumas susijusios institucijos gauna ne vėliau kaip iki 2004 m. rugsėjo 30 d. pirmaisiais metais ir iki gegužės 2 d. paskesniais metais, pagal naudojimo grafiką jos pervedamos į banko sąskaitas, nurodytas Žuvininkystės ministerijos. Žuvininkystės ministerija nurodo banko sąskaitų numerius, kuriais turi būti naudojamasi atliekant tokius mokėjimus. Ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio protokolo įsigaliojimo metinių datos Žuvininkystės ministerija nusiunčia Europos Komisijos delegacijai bendrojo pobūdžio ataskaitą už pirmuosius metus ir detalią ataskaitą už paskesnius metus nurodydama, kokie iš minėtų tikslų įgyvendinti pagal patvirtintus rodiklius. Europos Komisija turi teisę kreiptis į Žuvininkystės ministeriją bet kokios papildomos informacijos apie rezultatus ir persvarstyti susijusius mokėjimus, jeigu priemonės nebūtų įgyvendintos. 4 straipsnis Gvinėjos Respublika įsipareigoja plėtoti savo žuvininkystės priežiūros politiką. Tam tikslui Europos bendrija sumoka finansinę įmoką žuvininkystės priežiūros veiklai plėtoti Gvinėjos Respublikoje, skirdama 500000 eurų 2004 m. ir 300000 eurų 2005 m. mažiausiai dviems priežiūros laivams įsigyti. Gvinėjos Respublikos Vyriausybė įsigyja šiuos laivus Gvinėjos administracijos nustatyta galiojančia tvarka ir konsultuojasi su Europos Komisija viso atrankos proceso metu ir prieš įsigydama įrangą. 5 straipsnis Jeigu Bendrija neatliktų mokėjimų, nurodytų 2 ir 3 straipsniuose, šis protokolas gali būti laikinai netaikomas. 6 straipsnis Jeigu dėl svarbių aplinkybių, išskyrus gamtos reiškinius, neįmanoma vykdyti žvejybos veiklos Gvinėjos Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje, Europos bendrija, pasikonsultavusi su abiem šalimis, gali laikinai sustabdyti finansinės įmokos mokėjimą už laikotarpį, kurio metu nevykdoma žvejyba. Finansinės įmokos mokėjimas atnaujinamas iš karto, kai aplinkybės tampa normalios ir po abiejų šalių konsultacijų paaiškėja, kad situacija greičiausiai leis tęsti žvejybos veiklą. 7 straipsnis Abi šalys įsipareigoja skatinti Bendrijos ir Gvinėjos verslo įmonių savininkų bendrųjų įmonių steigimą turint tikslą bendrai naudoti žvejybos išteklius Gvinėjos Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje. Bendrijos laivų savininkams, kurie yra tokių bendrųjų įmonių partneriai, išduodant žvejybos licencijas teikiama pirmenybė, jiems taikomi mažesni mokesčiai suteikiant lengvatas. Gvinėjos Respublikos Vyriausybė įsipareigoja sudaryti palankias sąlygas, kaip nurodyta investicijas reglamentuojančiuose įstatymuose. Be to, tie laivų savininkai privalo iškrauti Gvinėjoje visą sugautų žuvų kiekį, kuris neskirtas Bendrijos rinkai. 8 straipsnis Europos bendrijos ir Gvinėjos Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl žvejybos Gvinėjos pakrantėse priedas pakeičiamas šio protokolo priedu. 9 straipsnis Šis protokolas įsigalioja jo pasirašymo datą. Jis taikomas nuo 2004 m. sausio 1 d. -------------------------------------------------- PRIEDAS BENDRIJOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS VYKDYMO SĄLYGOS GVINĖJOS RESPUBLIKOS ŽVEJYBOS ZONOJE 1. Paraiškų gauti licenciją teikimo ir licencijos išdavimo formalumai Susijusios Bendrijos valdžios institucijos per Europos Komisijos delegaciją Gvinėjos Respublikoje mažiausiai prieš 30 dienų iki prašomo laikotarpio pradžios pateikia Žuvininkystės ministerijai paraišką dėl kiekvieno laivo, kuris pageidauja žvejoti pagal šį Susitarimą. Paraiškos surašomos tam tikslui Žuvininkystės ministerijos pateiktuose blankuose, kurių pavyzdžiai pridedami (1 priedėlis). Kiekviena paraiška licencijai gauti pateikiama kartu su dokumentu, įrodančiu, kad mokestis už licencijos galiojimą sumokėtas, ir tonažo pažymėjimo kopija. Mokėjimas pervedamas į sąskaitą, atidarytą Gvinėjos Respublikos Finansų ministerijos. Kiekvienam laivui turi atstovauti Gvinėjos pilietybę turintis tarpininkas, gyvenantis Gvinėjos Respublikoje. Paraiškoje licencijai gauti turi būti nurodytas tarpininko vardas, pavardė ir adresas. Mokesčiai apima visas nacionalines ir vidaus rinkliavas, išskyrus uosto mokesčius ir paslaugų išlaidas. Licencija pasirašoma gavus patvirtinimą apie mokesčio sumokėjimą. Licenciją Žuvininkystės ministerija, gavusi pirmiau nurodyto mokėjimo patvirtinimą, per 30 dienų išduoda laivo savininkams arba jų atstovams per Europos Komisijos delegaciją Gvinėjos Respublikoje. Jeigu licencija pasirašoma tuo metu, kai Europos Komisijos delegacijos biurai nedirba, ji siunčiama tiesiogiai laivo tarpininkui, o kopija – Delegacijai. Licencijų galiojimo terminą apibrėžia tokie metiniai laikotarpiai: - pirmasis laikotarpis: nuo 2004 m. sausio iki 2004 m. gruodžio 31 d., - antrasis laikotarpis: nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., - trečiasis laikotarpis: nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., - ketvirtasis laikotarpis: nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d., - penktasis laikotarpis: nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. Licencijos negali pradėti galioti vienu metiniu laikotarpiu ir nustoti galioti kitu metiniu laikotarpiu. Pagal Susitarimo 4 straipsnio 1 dalį laivai, plaukiojantys su Europos bendrijos valstybių narių vėliavomis, gali toliau vykdyti žvejybos veiklą Gvinėjos žvejybos zonoje tik tuo atveju, jeigu turi žvejybos licenciją, išduotą pagal šį protokolą ir pirmiau apibrėžtus susitarimus. Licencijos išduodamos konkrečiam laivui, be teisės perduoti. Tačiau įrodžius force majeure aplinkybes ir paprašius Bendrijai laivo licencija pakeičiama nauja licencija, išduodama kitam laivui, kurio duomenys panašūs į pirmojo laivo. Pirmojo laivo savininkas grąžina panaikintą licenciją Žvejybos ministerijai per Europos Komisijos delegaciją Gvinėjos Respublikoje. Naujoje licencijoje nurodoma: - išdavimo data, - naujosios licencijos galiojimas, apimantis laikotarpį nuo pakeičiančio laivo atplaukimo datos iki pakeisto laivo licencijos galiojimo pabaigos datos. Tokiu atveju mokestis nemokamas už nepasibaigusius galiojimo laikotarpius, kaip nurodyta Susitarimo 5 straipsnio antrojoje pastraipoje. Pakeičiantis laivas techniškai patikrinamas Konakrio uoste, kaip nurodyta straipsnio 1 dalies 1.1 papunktyje, jeigu tai dar nebuvo padaryta. Licencija visą laiką turi būti laikoma laive. 1.1. Traleriams taikomos nuostatos 1. Kiekvienas laivas turi pranešti apie save Konakrio uostui kartą per metus prieš išduodant licenciją, jis turi būti patikrintas, kaip numatyta pagal šiuo metu galiojančias taisykles ir nurodymus. Patikras atlieka tik tinkamai įgalioti asmenys, jos turi būti atliktos per 24 darbo valandas nuo laivo atplaukimo į uostą, jeigu apie laivo atplaukimą buvo iš anksto pranešta mažiausiai prieš 48 valandas. Jeigu licencijos galiojimas pratęsiamas tais pačiais kalendoriniais metais, laivas atleidžiamas nuo tolesnės patikros. Techninių patikrų išlaidas apmoka laivų savininkai, jos neviršija 250 eurų vienam laivui per metus. 2. a) Licencijos išduodamos trijų, šešių ar 12 mėnesių laikotarpiams. Jų galiojimas gali būti pratęsiamas. Naudojantis žvejybos galimybėmis, suteiktomis pagal protokolo 1 straipsnį, atsižvelgiama į licencijų galiojimo trukmę. Trims mėnesiams išduotos licencijos galioja nuo sausio 1 d., balandžio 1 d., liepos 1 d. ir spalio 1 d. Pusei metų išduotos licencijos galioja nuo sausio 1 d. ir liepos 1 d. Metams išduotos licencijos galioja nuo sausio 1 d. (b) Nustatomi tokie eurais už BRT išreikšti mokesčiai, kuriuos turi mokėti laivų savininkai: - už metines licencijas: pelekinių žuvų laivams: 197 eurai už BRT galvakojų laivams: 219 eurų už BRT krevečių laivams: 279 eurai už BRT, - už pusės metų licencijas: pelekinių žuvų laivams: 102 eurai už BRT galvakojų laivams: 113 eurų už BRT krevečių laivams: 144 eurai už BRT, - už trijų mėnesių licencijas: pelekinių žuvų laivams: 52 eurai už BRT galvakojų laivams: 58 eurai už BRT krevečių laivams: 73 eurai už BRT. Nuo 2006 m. šie mokesčiai didinami 2,5 %. 1.2. Nuostatos, taikomos tunų laivams ir paviršiniu valu žvejojantiems laivams Licencijos visą laiką turi būti laikomos laive. Tačiau pradėti žvejybą leidžiama po to, kai Europos Komisija atsiunčia Gvinėjos Respublikos Finansų ministerijai pranešimą apie avansinį mokestį. Laivai įtraukiami į leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašą, kuris siunčiamas Gvinėjos valdžios institucijoms, atsakingoms už žvejybos kontrolę. Kol bus atsiųsta licencija, jos kopiją galima gauti faksu. Kopija laikoma laive. Nustatomas metinis mokestis yra 25 eurai už toną Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje sugauto laimikio. Licencijos išduodamos po to, kai už tunų žvejybos laivą su gaubiamuoju tinklu Finansų ministerijai sumokamas 2500 eurų avansinis mokestis, už burinį-lyninį laivą – 400 eurų avansinis mokestis, o už paviršiniu valu žvejojantį laivą – 1000 eurų avansinis mokestis, atitinkantis mokesčius, nustatytus už: - 100 tonų per metus sugautų tunų žvejybos laivams su gaubiamaisiais tinklais, - 16 tonų per metus sugauto laimikio buriniams-lyniniams tunų žvejybos laivams, - 40 tonų per metus sugauto laimikio paviršiniu valu žvejojantiems laivams. Galutinę mokesčių už žvejybos laikotarpį ataskaitą bendrai parengia Europos Komisija ir Gvinėjos Žvejybos ministerija kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje, atsižvelgdamos į avansinius ir pirmiau nurodytus mokesčius. Tokia ataskaita sudaroma remiantis laimikio ataskaita, parengta pagal laimikio deklaracijas, kurias pateikia kiekvienas laivo savininkas. Laimikio ataskaitą turi patvirtinti mokslinis institutas, atsakingas už duomenų apie laimikį patikrinimą, pavyzdžiui, Institute de recherche pour le développment (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto Português Investigação Marítima (IPIMAR) ir Centre national des sciences halieutiques de Boussoura (CNSHB – dg@cnshb.org.gn). Ataskaita kartu siunčiama Žuvininkystės ministerijai ir laivų savininkams. Bet kokį reikiamą papildomą mokėjimą laivų savininkai atlieka ne vėliau kaip per 30 dienų po pranešimo apie galutinę ataskaitą, jis turi būti pervedamas į sąskaitą, atidarytą Gvinėjos Respublikos Finansų ministerijos. Tačiau jeigu galutinėje ataskaitoje nurodyta suma mažesnė už pirmiau minėtą sumą, skirtumas laivo savininkui gali būti negrąžinamas. 2. Deklaracija apie laimikį Visi Bendrijos laivai, turintys leidimą žvejoti Gvinėjos Respublikos vandenyse pagal Susitarimą, siunčia laimikio deklaraciją Žuvininkystės ministerijai, o jos kopiją – Europos Komisijos delegacijai Gvinėjos Respublikoje tokia tvarka: - tralerių sugautas laimikis deklaruojamas užpildant pateiktą formą (2 priedėlis). Deklaracijos pildomos kas mėnesį ir pateikiamos mažiausiai kartą per ketvirtį, - tunų žvejybos laivų su gaubiamaisiais tinklais, burinių-lyninių tunų žvejybos laivų ir paviršiniu valu žvejojančių laivų žvejybos registracijos žurnalas pildomas kaip nurodyta 3 priedėlyje kiekvienam žvejybos laikotarpiui, praleistam Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje. Blankas turi būti pateiktas Žuvininkystės ministerijai per Europos Komisijos delegaciją Gvinėjos Respublikoje ne vėliau kaip per 45 dienas po to, kai baigiasi žvejybos reisas. Deklaracijų blankai turi būti įskaitomai užpildyti ir pasirašyti laivo kapitono. Juos turi pildyti visi laivai, kuriems suteiktos licencijos, net jeigu jie ir nežvejojo. Jeigu nesilaikoma šios nuostatos, Žuvininkystės ministerija turi teisę laikinai sustabdyti pažeidusio laivo licencijos galiojimą, o pasikartojus pažeidimui – atsisakyti išduoti naujas licencijas tam laivui, kol bus sutvarkyti formalumai. Apie tai informuojama Europos Komisijos delegacija Gvinėjos Respublikoje. Jeigu taikoma, Jungtinis komitetas, nurodytas Susitarimo 10 straipsnyje, apsvarsto situaciją dėl galimybės aprūpinti Bendrijos žvejybinius laivus įranga, skirta informacijai apie žvejybos operacijas siųsti elektroniniu būdu. 3. Laimikio iškrovimas Siekdami prisidėti prie Gvinėjos gyventojų aprūpinimo žuvimis, traleriai, turintys leidimą žvejoti Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje, per metus privalo nemokamai iškrauti į krantą 200 kilogramų žuvų, skaičiuojant pagal BRT. Iškrovimas į krantą gali vykti atskirai ir bendrai, nurodant susijusius laivus. 4. Laimikio perviršis 4.1. Pelekines žuvis žvejojantys laivai negali turėti denyje vėžiagyvių, kurie sudarytų daugiau kaip 9 %, arba galvakojų, kurie sudarytų daugiau kaip 9 % bendro jų laimikio, sugauto Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje. Galvakojus žvejojantys laivai negali turėti denyje vėžiagyvių, kurie sudarytų daugiau kaip 9 %, arba galvakojų, kurie sudarytų daugiau kaip 35 % bendro jų laimikio, sugauto Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje. Krevetes žvejojantys laivai negali turėti denyje vėžiagyvių, kurie sudarytų daugiau kaip 15 %, arba galvakojų, kurie sudarytų daugiau kaip 10 % bendro jų laimikio, sugauto Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje. 4.2. Tačiau šie apribojimai gali būti laikinai netaikomi ir nustatomi didesni kiekiai, nurodyti 5 punkto a, b ir c dalyse su sąlyga, kad apie tokius perviršius bus pranešama valdžios institucijoms, paskirtoms Žuvininkystės ministerijos, kuri gali susitarti, kad laimikio perviršiai būtų surinkti jūroje, arba duoti nurodymus kurį laiką laikyti tą laimikį su sąlyga, kad jis bus surinktas vėliau, arba nurodyti jį likviduoti. Pirmuoju atveju ministerija skiria pagrįstą maksimalų galutinį terminą laimikiui surinkti pagal susitarimus, nurodytus 4 priedėlyje. Pasibaigus tam terminui papildomi laimikio perviršiai negali būti laikomi laive. 4.3. Apie bet kokį 4 punkto 1 dalyje nurodytų apribojimų viršijimą nedelsiant pranešama 4 punkto 2 dalyje nurodytoms valdžios institucijoms. Jeigu valdžios institucijos nusprendžia duoti nurodymus papildomus laimikio perviršius kurį laiką laikyti su sąlyga, kad jie bus surinkti vėliau, siunčiamas antrasis pranešimas, jeigu susidaro kiekiai, nurodyti 5 punkto a, b ir c dalyse. Tų kiekių negalima viršyti jokiomis aplinkybėmis ir bet koks papildomas laimikis turi būti nedelsiant pašalinamas. Po antrojo pranešimo valdžios institucijos, nurodytos 4 punkto 2 dalyje, gali susitarti, kad papildomas laimikis būtų surinktas jūroje, arba duoti nurodymus jį likviduoti. Tačiau kapitonas gali pasirinkti, kad toks laimikis būtų nemokamai iškrautas uoste. 4.4. Pranešimai, nurodyti 4 punkto 2 dalyje ir 4 punkto 3 dalyje, pateikiami su kapitono atsakomybe, atsižvelgiant į informaciją, kurią surenka Žuvininkystės ministerijos paskirti laive esantys stebėtojai. Jeigu stebėtojo laive nėra, tai neatleidžia kapitono nuo pareigos pateikti tokius pranešimus. 4.5. Jūroje surinktas arba į krantą iškrautas laimikis pagal 4 punkto 2 dalį ir 4 punkto 3 dalį perduodamas nemokamai, siekiant prisidėti prie vietos gyventojų aprūpinimo žuvimis. Šis laimikis įskaičiuojamas dėl to, kad būtų įvykdyta 3 punkte nurodyta sąlyga kasmet nemokamai iškrauti į krantą 200 kilogramų žuvų, skaičiuojant pagal BRT. 5. Likvidavimas Paklausą turinčių rūšių pelekines žuvis, vėžiagyvius ir galvakojus likviduoti draudžiama, išskyrus tuos atvejus, kai Gvinėjos žuvininkystės valdžios institucijos suteikia aiškų leidimą ir tų rūšių laimikio perviršiai būna tokio kiekio: a) pelekines žuvis žvejojantiems laivams – vėžiagyvių ir galvakojų, kurių kiekis sudaro po 13,5 % bendro laimikio, sugauto Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje; b) galvakojus žvejojantiems laivams – vėžiagyvių, kurių kiekis sudaro 13,5 %, ir galvakojų, kurių kiekis yra 52,2 % bendro laimikio, sugauto Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje; c) krevetes žvejojantiems laivams – pelekinių žuvų, kurių kiekis sudaro 22,5 %, ir galvakojų, kurių kiekis yra po 15 % bendro laimikio, sugauto Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje. 6. Jūreivių įdarbinimas Savininkai, kuriems buvo išduotos žvejybos licencijos pagal Susitarimą, prisideda prie Gvinėjos Respublikos piliečių profesinio mokymo darbo vietoje laikydamiesi toliau nurodytų sąlygų ir apribojimų. 6.1. Kiekvienas tralerio savininkas įsipareigoja įdarbinti: - du Gvinėjos jūreivius laivuose iki 200 t BRT, - tris Gvinėjos jūreivius laivuose, kurių BRT – nuo 200 iki 350 t, - keturis Gvinėjos jūreivius laivuose, kurių BRT – daugiau negu 350 t. 6.2. Tunų žvejybos laivų su gaubiamaisiais tinklais flotilėje nuolatiniam darbui įdarbinami šeši Gvinėjos jūreiviai. 6.3. Burinių-lyninių tunų žvejybos laivų flotilėje faktinio laivų buvimo Gvinėjos vandenyse laikotarpiui įdarbinami penki Gvinėjos jūreiviai, tačiau ne daugiau kaip po vieną jūreivį kiekviename laive. 6.4. Paviršiniais valais žvejojančiuose laivuose savininkai laivų faktinio buvimo Gvinėjos vandenyse laikotarpiui kiekviename laive įsipareigoja įdarbinti po du Gvinėjos jūreivius. 6.5. Gvinėjos jūreivių darbo užmokestis nustatomas prieš išduodant licencijas laivų savininkų ar jų atstovų ir Žuvininkystės ministerijos susitarimu. Darbo užmokestį moka laivų savininkai, į juos privalo būti įskaičiuotos socialinės įmokos, taikomos jūreiviams (įskaitant gyvybės draudimą, draudimus nuo nelaimingų įvykių ir ligų). Jeigu jūreiviai neįdarbinami, tunų žvejybos laivų su gaubiamaisiais tinklais, burinių-lyninių tunų žvejybos laivų ir paviršiniais valais žvejojančių laivų savininkai turi sumokėti Žuvininkystės ministerijai vienkartinį mokestį, atitinkantį pagal 6 punkto 2 dalį, 6 punkto 3 dalį ir 6 punkto 4 dalį neįdarbintų jūreivių darbo užmokestį. Ši suma naudojama jūreivių arba žvejų mokymui Gvinėjos Respublikoje, ji pervedama į sąskaitą, nurodytą Žuvininkystės ministerijos. 6.6. Jūreiviams, įdarbintiems Bendrijos laivuose, taikoma TDO deklaracija "Dėl pagrindinių principų ir teisių darbe". Tai ypač susiję su nevaržoma teise steigti asociacijas, kolektyvinių sutarčių sudarymo teisės faktiniu pripažinimu ir diskriminacijos, susijusios su įdarbinimu ir profesija, eliminavimu. 6.7. Vietinių jūreivių darbo sutartys, kurių kopijos pateikiamos pasirašančiosioms šalims, sudaromos tarp laivų savininkų atstovo (-ų) bei jūreivių ir (arba) jų profesinių sąjungų ar jų atstovų konsultuojantis su atsakingomis vietinės valdžios institucijomis. Šios sutartys užtikrina jūreiviams taikytiną socialinę apsaugą, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų ir nelaimingų įvykių. Darbo užmokesčio sąlygos, sudaromos vietiniams jūreiviams ir žvejams, turi būti ne prastesnės kaip žvejybos susitarimus pasirašančios Valstybės laivų įgulų sąlygos ir jokiomis aplinkybėmis yra ne prastesnės negu numatyta TDO standartuose. 6.8. Tais atvejais, kai darbdavys yra vietinė kompanija, darbo sutartyje nurodomas laivo savininkas ir Valstybės vėliava. 6.9. Be to, laivų savininkai sudaro naujai įdarbintiems vietiniams jūreiviams gyvenimo ir darbo sąlygas, panašias į Bendrijos jūreivių turimas sąlygas. 7. Stebėtojai 7.1. Kiekvienas traleris priima į laivą stebėtoją, kurį skiria Žuvininkystės ministerija. Stebėtojai paprastai lieka laive ne ilgiau kaip dviejų vienas po kito einančių reisų laikotarpiui. 7.2. Tunų žvejybos laivai su gaubiamaisiais tinklais ir paviršiniais valais žvejojantys laivai priima į laivą stebėtoją Gvinėjos valdžios institucijų prašymu. Gvinėjos valdžios institucijos nustato, kiek laiko stebėtojai bus laive, tačiau paprastai tai neturėtų trukti ilgiau, negu stebėtojams reikia savo pareigoms įvykdyti. 7.3. Stebėtojams suteikiamas pareigūnų statusas. Jie: - stebi laivų žvejybos veiklą, - tikrina žvejybos operacijose dalyvaujančių laivų būklę, - renka biologinius mėginius mokslinėms programoms, - pasižymi, kokia žvejybos įranga naudojama, - tikrina žvejybos registracijos žurnale įrašytus duomenis apie Gvinėjos žvejybos zonoje sugautą laimikį, - tikrina laimikio perviršio procentus ir skaičiuoja likviduotus paklausą turinčių rūšių pelekinių žuvų, vėžiagyvių ir galvakojų kiekius, - kartą per savaitę per radiją perduoda duomenis, įskaitant duomenis apie laive esančius laimikio ir jo perviršio kiekius. Būdami laive stebėtojai: - privalo imtis visų reikalingų veiksmų, kad sąlygos, kuriomis jie priimami į laivą, ir jų buvimas laive nenutrauktų ir netrukdytų žvejybos veiklos, - privalo tausoti laive esančią medžiagą ir įrangą, neviešinti visų laivui priklausančių dokumentų, - parengti veiklos ataskaitą, kuri turi būti perduota kompetentingoms Gvinėjos valdžios institucijoms, o jos kopija – nusiųsta Europos Komisijos delegacijai. Sąlygas dėl stebėtojų priėmimo į laivą suderina laivų savininkai ar jų tarpininkai ir Gvinėjos valdžios institucijos. Žuvininkystės ministerija moka jiems darbo užmokestį ir socialinio draudimo įmokas. Tarpininkaujant jų tarpininkams, laivų savininkai moka Centre national de surveillance et de protection des pêches 15 eurų už kiekvieną dieną, kurią stebėtojas praleidžia traleryje, ir 10 eurų už kiekvieną dieną, stebėtojo praleistą laive, žvejojančiame tunus su gaubiamaisiais tinklais arba paviršiniu valu. Laivų savininkai, negalintys priimti stebėtojų į laivus ir išlaipinti jų Gvinėjos uoste, susitarę su Gvinėjos valdžios institucijomis apmoka išlaidas už stebėtojų įlaipinimą į laivą ir išlaipinimą į krantą. Jeigu stebėtojas nepasirodo sutartu laiku ir sutartoje vietoje per 12 valandų nuo sutarto laiko, laivo savininkai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti į laivą stebėtoją. 8. Kontrolė ir stebėsena Bet kuris Bendrijos laivas, žvejojantis Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje, priima į laivą oficialų Gvinėjos Respublikos asmenį, atsakingą už kontrolę ir stebėseną, ir padeda jam vykdyti pareigas. Oficialus asmuo turi būti laive ne ilgiau, negu reikia laimikiui patikrinti atsitiktine tvarka ir atlikti kitoms patikroms, susijusioms su žvejybos veikla. 9. Žvejybos zonos 9.1. Visiems protokolo 1 straipsnyje nurodytiems laivams, įskaitant burinius-lyninius tunų žvejybos laivus, leidžiama žvejoti vandenyse, kad galėtų prisigaudyti gyvo jauko, ne toliau kaip 10 jūrmylių nuo bazinių linijų. 9.2. Šio protokolo galiojimo laikotarpiu Gvinėjos Respublika įsipareigoja įtraukti į savo 2004 m. ir tolesnių metų žuvininkystės planus nuostatą, pagal kurią Gvinėjos nepramoninių laivų flotilei skiriama žvejybos zona, esanti tarp pakrantės ir 20 metrų izobatos linijos, o ten, kur ta izobatos linija siekia mažiau negu 12 mylių nuo kranto – zona tarp pakrantės ir 12 jūrmylių nuo pakrantės. Siekiant išvengti diskriminavimo Bendrijos atžvilgiu, ši nuostata taikoma Bendrijos laivų flotilei tik tais atvejais, kai ji taikoma visoms pramoninių laivų flotilėms be išimties. Gvinėjos Respublika prieš mėnesį iš anksto informuoja Bendriją apie šios priemonės taikymo datą. Iki šios datos Bendrijos laivų flotilės žvejybos zona laikoma 9 punkto 1 dalyje nurodyta zona. 10. Minimalus leistinas tinklų dydis Minimalus leistinas tinklo dydis tralo korpusui (kai tinklas visiškai ištiestas) yra: - 40 mm krevetėms, - 70 mm galvakojams, - 70 mm pelekinėms žuvims, - 16 mm gyvo jauko žvejybai gaubiamaisiais tinklais. Šie tinklų dydžiai taip pat taikomi tralams, naudojamiems žvejojant autrigeriais. 11. Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos Visi Bendrijos laivai, ketinantys įplaukti į Gvinėjos Respublikos žvejybos zoną arba iš jos išplaukti, apie tai praneša Centre national de surveillance et de protection des pêches (CNSP) radijo stočiai mažiausiai prieš aštuonias valandas. Jie praneša datą ir laiką, nurodo savo padėtį kiekvieną kartą įplaukdami į Gvinėjos Respublikos žvejybos zoną arba iš jos išplaukdami. Išduodant licenciją CNSP perduoda laivų savininkams raidžių ir skaičių derinį radijo siųstuvui nustatyti ir nurodo darbinius dažnius. Tais atvejais, kai nėra galimybės naudotis šiuo radijo ryšiu, laivai gali naudotis alternatyviomis priemonėmis, pavyzdžiui, faksimiliniu ryšiu (CNSP: 224-41 36 60 ar Žuvininkystės ministerija: 224-41 43 10) arba elektroniniu paštu (cnsp94_gn@yahoo.fr). 12. Laivų sulaikymas 12.1. Europos Komisijos delegacijai Gvinėjos Respublikoje per 48 valandas pranešama apie bet kurio Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje žvejojančio žvejybos laivo, plaukiojančio su Bendrijos valstybės narės vėliava ir užsiimančio veikla pagal šį Susitarimą arba pagal susitarimą, sudarytą Bendrijos ir trečiosios šalies, sulaikymą, kartu jai pateikiamas trumpas pranešimas apie tokio sulaikymo aplinkybes ir priežastis. 12.2. Laivų, turinčių leidimą žvejoti Gvinėjos vandenyse, atveju prieš imantis kokių nors priemonių dėl laivo kapitono ar įgulos arba veiksmų dėl laivo krovinio ir įrangos, išskyrus tuos atvejus, kai reikia išsaugoti įkalčius, susijusius su įtariamu pažeidimu, per 48 valandas nuo pirmiau minėtos informacijos gavimo sušaukiamas Europos Komisijos delegacijos, Žuvininkystės ministerijos ir kontrolę vykdančių valdžios institucijų konsultacinis susirinkimas. Susirinkime, esant galimybei, dalyvauja susijusios valstybės narės atstovas. Susirinkime šalys pasikeičia bet kokia susijusia dokumentacija arba informacija, ypač automatiškai užregistruotais duomenimis apie laivo padėtį reiso metu iki sulaikymo momento, padedančiomis išsiaiškinti nustatytų faktų aplinkybes. Laivo savininkai arba jų atstovai informuojami apie susirinkimo rezultatus ir bet kokias priemones, nustatytas dėl laivo sulaikymo. 12.3. Prieš inicijuojant bet kokį teismo procesą, įtariamą pažeidimą bandoma spręsti kompromiso procedūra. Ši procedūra užbaigiama ne vėliau kaip per tris darbo dienas po laivo sulaikymo. 12.4. Jeigu incidento nepavyktų išspręsti derybų būdu ir jis būtų perduotas nagrinėti kompetentingai teismo institucijai, pasibaigus derybų procedūrai per 48 valandas kompetentinga valdžios institucija nustato tinkamo dydžio banko užstatą, kurį turi sumokėti laivo savininkas, kol bus priimtas teismo sprendimas. Užstato suma neturi viršyti baudos sumos, skiriamos pagal nacionalinius įstatymus už tokį pažeidimą. Susijusi valdžios institucija grąžina banko užstatą laivo savininkui tada, kai incidentas išsprendžiamas ir to laivo kapitonui nepateikiami kaltinimai. 12.5. Laivas ir jo įgula paleidžiami: - pasibaigus konsultaciniam susirinkimui, jeigu tai leidžia nustatyti faktai, arba - įvykdžius įsipareigojimus, nustatytus pasiekto kompromiso atveju, arba - laivo savininkui sumokėjus banko užstatą (teisminio nagrinėjimo atveju). -------------------------------------------------- 1 PRIEDĖLIS +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 2 PRIEDĖLIS +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 3 PRIEDĖLIS +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 4 PRIEDĖLIS SUSITARIMAI DĖL LAIMIKIO SURINKIMO 1. Gvinėjos valdžios institucijos parūpina laivą (toliau – surinkimo laivas), skirtą laimikiui surinkti iš žvejybos laivų, užsiimančių veikla Gvinėjos IEZ, kuris turi būti iškrautas į krantą Gvinėjoje. 2. Surinkimo laivai surenka papildomus laimikio perviršius ir Bendrijos rinkai neskirtą laimikį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su EB valstybės narės vėliava pagal priedo 4 punktą. 3. Gvinėjos Respublikos Vyriausybė aprūpina surenkančius laivus įranga ir juos finansuoja. 4. Jeigu Gvinėjos valdžios institucijos nusprendžia surinkti laimikį kaip nurodyta 2 punkte, apie kurį praneša Bendrijos laivai pagal priedo 4 punkto 2 dalį ir 4 punkto 3 dalį, jos informuoja laivo kapitoną apie maksimalų galutinį terminą, per kurį turi būti atlikta surinkimo procedūra. 5. Bendrijos laivo kapitonas pasiūlo Gvinėjos valdžios atstovams susitikimo vietą, datą ir nustatytą laiką laimikiui perkrauti. Data ir laikas turi būti toks, kad surenkantis laivas galėtų pasiekti nurodytą vietą laiku, dėl to susitaria abi šalys. 6. Perkrovimo operacijos metu surinkimo laivui vadovaujantis asmuo išduoda kvitą, kuriame būna nurodyti perkrauti kiekiai ir perkrovimo laikas bei vieta. 7. Surinkimo išlaidas apmoka Gvinėja. Laivo savininkas padengia žuvų, kurias reikia perkrauti, laikymo laive išlaidas. 8. Perkrautos žuvys skiriamos tiekti į rinką siekiant padidinti maisto produktų saugumą. 9. Abi šalys, veikdamos pagal Gvinėjos Respublikos Vyriausybės pasiūlymą, suderina techninius susitarimus, kuriuos kuo skubiau perduoda laivų savininkams. --------------------------------------------------