EuroposSąjungosoficialusis leidin ys C 221/19
IV PRIEDAS
PRIIMTOS REZOLIUCIJOS
Puslapis
—Demokratinio etninės, kultūrinės ir religinės įvairovės suderin imo AKR ir ES šalyse iššūk iai 
(AKR-ES/100.460/09/fin.) 19
—Ekonominės 
partnerystės 
susitarimai (E PS) 
ir jų poveik is 
AKR 
šalims (AKR-E S/100.463/09/fin.) 24
—Socialiniai 
ir ekologiniai 
klimato 
kaitos 
padariniai 
AKR 
šalyse (AK R-E
S/100.383/09/fin .) 31
—Kotonu 
partnerystės 
susitarimo vaidmuo spren džiant 
maisto ir fin ansų 
krizės klausimus 
AKR 
ša­
lyse (AKR-ES/100.440/08/fin.) 38
—Taikos,
 saugumo,
 stabilumo
 ir valdymo suk ūrimas
 ir skatinimas
 Somalyje  (AKR-
ES/100.569/09/fin.) 43
REZOLIUCIJA
(1) AKR ir E S jun gtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2009  m. baland žio 9 d. Prahoje (Ček ijos Respublika). (1)
dėl demokratinio etninės, ku ltūrinės 
ir religinės įvairovės su derinimo 
AKR ir ES šalyse iššū kių
AKR 
ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,
—susitikusi 
Prahoje (Ček ijos 
Respublika) 2009 
m. balandžio 
6–9 d., 
—atsižvelgdama 
į Darbo 
tvarkos 
taisyklių 
17 straipsn io 
1 dalį, 
—atsižvelgdama 
į 1970 m. UNE SCO 
nelegalaus 
kultū
ros vertyb ių
 įvežimo, išvežimo ir n uosavybės 
teisės per­
davimo uždraudimo priemon ių 
konvenciją,
 
—atsižvelgdama 
į 1978 m. Amerik os 
žmogaus 
teisių konvenciją,
 
—atsižvelgdama 
į 1945 m. b irželio 
26 d. pasirašytą Jun gtinių 
Tautų Chartiją ir Tarptautin io 
Teisingumo 
Teis­
mo sukūrimą,
 
—atsižvelgdama 
į 1948 m. g ruodžio 
10 d. JT Gen eralinės 
Asamblėjos 
priimtą Visuotin ę 
žmogaus 
teisių 
deklaraciją,
 
—atsižvelgdama 
į 1985 m. Afrik os 
(Bandžulo) 
žmogaus 
ir tautų teisių chartiją ir į Afrik os 
žmogaus 
ir tautų 
teisių teismo suk ūrimą 
2004 m., 
—atsižvelgdama 
į 1992 m. g ruodžio 
18 d. Gen eralinės 
Asamblėjos 
priimtą JT dek laraciją 
dėl asmen ų, 
pri­
klausančių 
tautinėms 
ar etninėms, 
religinėms 
ir kalbinėms 
mažumoms, teisių, 
—atsižvelgdama 
į 1995 m. vasario 1 d. E uropos 
Tarybos 
Tautinių 
mažumų apsaug os 
pagrindų 
konvenciją,
 
—atsižvelgdama 
į 1998 m. Durb ane 
surengtame 
XII 
Neprisijun gimo 
judėjimo (an gl.
 Non-Aligned Movement) 
aukščiausiojo 
lygio 
susitikime 
priimtos dek laracijos 
IV 
skyrių,T L 4 1 9 9 0 0 2
EuroposSąjungosoficialusis leidin ys 2009 9 14
—atsižvelgdama į 2000 m. Afrik os Sąjungos steigiamojo akto 30 straipsn į,  
—atsižvelgdama 
į 2000 m. b irželio 
29 d. Taryb os 
direktyvą 
2000/43/E B, 
įgy
vendinančią 
vienodo 
požiūrio 
principą 
asmenims 
nepriklausomai 
nuo 
jų rasės arb a 
etninės 
priklausomyb
ės
(1) OL L 180, 2000 7 19, p. 22. (1), 
—atsižvelgdama 
į 2001 m. lapk ričio 
2 d. UNESCO 
Generalinės 
konferencijos 
priimtą Visuotin ę 
deklaraciją 
dėl 
kultūrų 
įvairovės, 
—atsižvelgdama 
į 2001 m. Pasaulio k onferenciją 
prieš rasizmą ir 2002 m. pasaulio auk ščiausiojo 
lygio 
su­
sitikimą 
tvaraus vystymosi k lausimais,
 
—atsižvelgdama 
į 2003 m. Nematerialaus k ultūros 
paveldo apsaug os 
konven
ciją, 
—atsižvelgdama 
į 2003 m. Afrik os 
teisingumo 
teismo protok olą,
 
—atsižvelgdama 
į 2003 m. b alandžio 
3 d. Brazavilyje AK R 
ir ES 
jungtinės 
parlamentinės 
asamblėjos 
patvir­
tintą 
rezoliuciją dėl rasizmo, rasin ės 
diskriminacijos, 
ksenofobijos 
ir panašios 
netolerancijos,
 
—atsižvelgdama 
į 2003 m. b alandžio 
3 d. Brazavilyje patvirtin tą 
rezoliuciją dėl Tarptautin io 
baudžiamojo 
teismo 
(TBT)
(2) OL C 231, 2003 9 26, p. 20. (2), 
—atsižvelgdama 
į 2003 m. b irželio 
20 d. pirmajame AK R 
kultūros 
ministrų 
susitikime 
priimtą Dak aro 
de­
klaraciją 
dėl AKR 
šalių kultūros 
ir kultūros 
pramonės 
skatinimo,
 
—atsižvelgdama 
į 2003 m. b irželio 
24 d. Europos 
Tarybos 
rezoliuciją 1334 dėl teig iamos 
autonominių 
re­
gionų 
patirties k aip 
įkvėpimo 
šaltinio 
sprendžiant 
konfliktus 
Europoje
, 
—atsižvelgdama 
į JT vystymo prog ramos 
2004 m. Žmog aus 
socialinės 
raidos atask aitą 
dėl kultūrų 
laisvės 
įvairiame dab artiniame 
pasaulyje, 
—atsižvelgdama 
į 2005 m. UNE SCO 
konvenciją 
dėl kultūrų 
raiškos 
įvairovės apsaug os 
ir skatinimo,
 
—atsižvelgdama 
į 2005 m. b irželio 
8 d. Europos 
Parlamento 
rezoliuciją dėl mažumų apsaug os 
ir kovos 
su 
diskriminacija 
politikos 
išsiplėtusioje E uropoje
(3) OL C 124 E , 2006 5 25, p. 405. (3), 
—atsižvelgdama 
į 2000 m. b irželio 
mėn. 
Kotonu 
pasirašytą
(4) OL L 317, 2000 12 15, p. 3. (4) ir 2005 m. b irželio mėn. Liuksemburge pa­
keistą
(5) OL L 209, 2005 8 11, p. 27. (5) Kotonu susitarimą, ypač į jo 33 straipsn į „ Institucinė plėtra ir g ebėjim ų formavimas“, k uriame 
raginama 
išlaikyti „
visišką 
pagarbą 
įvairovei visuomen ėse 
ir tarp jų“, 
—atsižvelgdama 
į 2007 m. sausio 30 d. Adis Ab eboje 
Afrikos 
Sąjungos 
priimtą Afrik os 
demokratijos, 
rin­
kimų 
ir valdymo chartiją, 
—atsižvelgdama
 į 2007 m. rug sėjo
 13 d. JT Generalinės
 Asamblėjos
 priimtą Dek laraciją
 dėl vietos tautų 
teisių, 
—atsižvelgdama 
į Tarptautin ės 
darbo 
organizacijos 
konvencijas,
 
—atsižvelgdama 
į 2003 m. Afrik os 
Sąjungos 
aukščiausiojo 
lygio 
susitikim
e priimtą spren dimą 
Afrikos 
dias­
porą įtrauk ti 
kaip 
6-ąjį regioną,
 
—atsižvelgdama 
į Politikos 
reikalų 
komiteto 
pranešimą 
(ACP-EU/100.460
/09/fin.),T L 0 2 / 1 2 2 C
EuroposSąjungosoficialusis leidin ys C 221/21
A. kadangi beveik 200 pasaulio šalių g yvena maždaug 5  000 etninių grupių ir dviejuose trečdaliuose šių ša­
lių gyvena 
bent 
viena 
didelė etn inė 
ar religinė 
mažuma,
B. kadangi 
dėl šios priežasties visos demok ratinės 
šalys turi k urti 
politiką, 
kurioje 
būtų 
tiesiogiai 
pripažįsta­
mi kultūrų 
skirtumai 
užtikrinant 
jų įtrauktį 
ir skatinant 
ryšius, solidarumo jausmą – tai b ūtina 
norint, 
kad 
demokratinė 
visuomen ė 
veiktų,
C. kadangi 
norint 
skatinti 
demokratinį 
valdymą, k urti 
daugiakultūrę 
politiką 
ir skatinti 
žmogaus 
raidą būtina 
teisinė 
sistema, k urioje 
pripažįstamos vien odos 
etninių, 
religinių 
ir kalbinių 
grupių 
teisės,
D. kadangi 
kultūrų 
įvairovė yra b ūdingas 
daugumos 
AKR 
ir ES 
šalių bruožas 
ir pastaraisiais dešimtmečiais 
didėjo dėl g lobalizacijos; 
kadangi 
priimti naujas 
kultūras, 
religijas 
ir kalbas 
daugelio 
šalių, ypač E uropos 
ir 
AKR 
pasaulio šalių, visuomen ei 
yra naujas 
iššūkis,
E. kadangi 
globaliame 
pasaulyje pag arba 
įvairovei įg yja 
dar didesn ę 
gyvy
binę 
svarbą 
ir valstybėms, 
ir tarp­
tautinei 
bendruomenei, 
kad 
būtų 
galima 
užkirsti 
kelią 
socialiniams, 
etniniams 
ir religiniams 
konfliktams,
Politiniai 
ir teisiniai aspektai
1. pabrėžia, 
kad 
svarbu 
paisyti ir laik ytis 
regioninių 
ir tarpregioninių 
teisės aktų 
ir struktūrų, 
taip pat pab rė­
žia 
svarbų 
žmogaus 
teisių teismų ir Tarptautin io 
baudžiamojo 
teismo vaidmen į;
2. pripažįsta 
itin 
svarbų 
Visuotinės 
žmogaus 
teisių deklaracijos 
(VŽTD) vaidmen į 
saugant 
visų tautų teises ir 
naikinant 
visų formų disk riminaciją;
3. ragina 
ES 
ir AKR 
valstybes 
nares 
ratifikuoti 
ir įgyvendinti 
tarptautines ir reg ionines 
žmogaus 
teisių kon­
vencijas, 
įskaitant 
konkrečias 
teisines 
mažumų teisių apsaug os 
priemones, ir paren gti 
su šiomis tarptau­
tinėmis 
konvencijomis 
suderintus 
veiksmingus 
kovos 
su diskriminacija 
teisės aktus; 
šioje srityje atk reipia 
dėmesį 
į blogas 
sąlygas 
turinčių 
asmenų, 
pvz., infekuotųjų 
ŽIV, 
albinosų
, šalies viduje perk eltų 
asmenų, 
pabėgėlių 
ir darbuotojų 
migrantų 
sunkią 
padėtį;
4. pripažįsta Tarptautin ės 
darbo 
organizacijos 
vaidmenį 
saugant 
visų dirbančiųjų 
teises ir šalin ant 
jų diskri­
minaciją; 
ragina 
AKR 
ir ES 
valstybes 
nares 
šių teisių laik ytis;
5. ragina 
ES 
ir AKR 
valstybes 
skubiai 
ratifikuoti 
Tarptautin ės 
darbo 
orga
nizacijos 
169 konvenciją 
dėl čiabu­
vių 
tautų ir genčių;
6. mano, 
kad 
ten, 
kur 
dėl įvairovės k ilo 
ar gali 
kilti 
smurtinių 
konfliktų, 
turėtų būti 
sukurtos 
nuolatinės 
tar­
pininkavimo 
sistemos, k uriomis 
šiuos konfliktus 
būtų 
galima 
išspręsti dar prieš jiems išplin tant;
7. ragina 
ES 
ir AKR 
šalių vyriausyb es 
remiantis 
Kotonu 
susitarimo 8 straipsn iu 
į politinį 
dialogą 
įtraukti 
pi­
lietinės 
visuomen ės 
organizacijas, 
įskaitant 
atstovaujan čias 
visuomen ės 
atstumtoms ir mažumų g rupėms;
8. mano, 
kad 
vystomasis reg ioninių 
ir vietos sub jektų 
bendradarbiavimas 
ypač tinka 
keistis 
gerąja 
įvairovės 
įtvirtinimo 
ir reagavimo 
į ypatingus 
tam tikrų 
bendruomenių 
poreikius 
patirtimi; todėl rag ina 
ES 
ir AKR 
šalių 
vyriausybes 
remti bendras 
vietos ir reg ioninio 
lygmens 
vystymosi in iciatyvas 
ir suteikti 
joms reikia­
mos 
politinės 
laisvės, kad 
jos klestėtų 
nepriklausomai 
nuo 
vyriausybės 
bendradarbiavimo;T L 4 1 9 9 0 0 2
EuroposSąjungosoficialusis leidin ys 2009 9 14
9. mano, k ad siekiant įvertinti valstybėse sudarytas sąlyg a s ir nustatyt i demokratinio įvairovės įtvirtin imo gai­
res
 būtų
 galima
 taikyti
 daugiašalę
 tarpusavio vertin imo
 sistemą, pan aši
ą į Afrikos
 tarpusavio vertin imo
 
mechanizmą;
10. pabrėžia, 
kad 
norint 
užtikrinti 
gero 
valdymo prin cipų 
įgyvendinimą 
būtinas 
demokratinis 
atstovavimas 
mažumų g rupėms 
ir jų galimybės 
dalyvauti politin ėse, 
socialinėse 
ir kult
ūrinėse 
diskusijose;
11. pabrėžia, 
jog 
norint, 
kad 
piliečiui b ūtų 
suteiktos 
visos pilietin ės 
ir socialin ės 
teisės, jis n ebūtinai 
turi būti 
religinės 
grupės 
narys;
Kultūriniai 
aspektai
12. pripažįsta, k ad 
esama skirtingų 
kultūrų 
įvairovės įtvirtin imo 
politikos 
priemonių 
ir konstitucinių 
spren­
dimų; 
tačiau man o, 
kad 
kuriant 
daugiakultūres 
politikos 
priemones 
pirmiausia reik ia 
teisinės 
sistemos, k u­
rioje 
būtų 
pripažįstamos vien odos 
etninių, 
religinių 
ir kalbinių 
grupių 
teisės ir piliečiai apsaug omi 
nuo 
bet 
kokios 
diskriminacijos;
13. ypač 
pabrėžia, 
kad 
visos AKR 
ir ES 
valstybės 
turi gerbti 
VŽTD 18 straipsn yje, 
JT deklaracijos 
dėl asmen ų, 
priklausančių 
tautinėms 
ar etninėms, 
religinėms 
ir kalbinėms 
mažumoms, teisių (Mažumų dek laracijos) 
1 
ir 2 straipsn iuose 
ir kitose 
tarptautin ėse 
žmogaus 
teisių sutartyse įtvirtin tą 
religijų 
laisvę;
14. pabrėžia, 
kad 
ir pati kultūros 
bei 
religijos 
praktika 
turi atitikti 
tarptautin ius 
žmogaus 
teisių stan dartus, 
įs­
kaitant 
mažumų teises, moterų teises ir vaik ų 
teises, ginamas, 
pavyzdžiui, VŽTD 5 straipsn yje 
ir 16 straips­
nio 
2 dalyje ir Mažumų dek laracijos 
4 straipsn io 
2 dalyje, ir k ad 
turi būti 
užtikrinta 
religinių 
ir kultūros 
bendruomenių 
narių 
laisvė pasirin kti;
15. pabrėžia, 
kad 
grupės 
turimos tradicin ės, 
kultūrinės 
ar religinės 
teisės negali 
trukdyti 
įgyvendinti 
visiems 
asmenims 
priklausančių 
tarptautin iu 
mastu suderin tų 
žmogaus 
teisių stan dartų;
16. primena, 
kad 
religinė 
praktika 
– asmeninis 
sprendimas, 
susijęs su privačia sfera, ir yra įsitik inusi, 
kad 
įvai­
rialypėje visuomen ėje 
religinės 
organizacijos 
ir valstybės 
institucij
os turėtų lik ti 
aiškiai 
atskirtos;
17. ragina 
visas AKR 
ir ES 
šalis užtik rinti, 
kad 
būtų 
laikomasi 
visų kalbin
ių mažumų teisės k albėti 
gimtosio­
mis 
kalbomis, 
kaip 
nurodyta 
VŽTD 2 straipsnyje; primen a 
Mažumų dek laraci
jos 4 straipsn io 
3 dalyje įtvir­
tintą
 valstybių
 pareigą
 imtis deramų priemon ių,
 kad,
 kai
 įmanoma,
 mažumų g rupėms
 priklausantys
 
asmenys 
turėtų pak ankamai 
galimybių 
išmokti 
savo gimtąją 
kalbą 
arba 
būti 
mokomi 
savo gimtąja 
kalba, 
ir 
užtikrinti, 
kad 
švietimo sistemose b ūtų 
vengiama 
skirstymo 
pagal 
etni
nius, 
religinius 
ar kalbinius 
kri­
terijus; 
pabrėžia, 
kad 
taip pat reik ia 
skatinti 
mokytis 
kitų 
kalbų 
ir užtikrinti, 
kad 
jų būtų 
mokomasi;
18. ragina 
AKR 
ir ES 
šalis investuoti 
į savo švietimo sistemas, n es 
švietimas yra vien a 
iš pagrindinių 
žmogaus 
teisių
 (VŽTD 26 straipsn is)
 ir viena
 iš veiksm
ingiausių toleran cijos
 ir integracijos
 skatinimo
 priemonių
 
(Mažumų dek laracijos
 4 straipsn io
 4 dalis); šioje srityje rag ina
 Europos
 Komisiją
 laikytis
 įsipareigojimo
 
bent 
20 proc. Vystomojo b endradarbiavimo 
priemonės 
geografinėms 
progra
moms numatytų 
lėšų skirti 
sveikatai 
ir švietimui, b e 
to, ragina 
ją šį įsipareig ojimą 
taikyti 
ir Euro
pos plėtros fon dui;
19. ragina 
AKR 
ir ES 
vyriausybes 
užtikrinti, 
kad 
remiantis 
VŽTD 19 straipsn iu 
visi piliečiai turėtų teisę n au­
dotis 
žiniasklaida, 
kad 
galėtų 
visapusišk ai 
išreikšti 
etninę, 
religinę 
ir kalbinę 
tapatybę, 
taip pat turi b ūti 
tei­
kiama
 tikslinė
 parama mažumų k albų
 žiniasklai
dai ir sąžin ingai
 bei
 proporcin gai
 atstovaujama visoms 
visuomen ės
 grupėms;
 žiniasklaidoje
 turėtų būti
 deramai atstovaujama įvairią n uomonę
 turintiems
 sub­
jektams, 
gyvendami 
demokratinėje 
valstybėje 
jie turėtų turėti g alimybę 
naudotis 
žiniasklaida 
ir taip įgy­
vendinti
 šias teises; pab rėžia,
 kad
 svarbu
 dideliu mastu užtik rinti
 galimybę
 naudotis
 nacionaline
 
žiniasklaida, 
kad 
būtų 
garantuojamas 
tam tikras 
informacijos 
lygis;T L 2 2 / 1 2 2 C
EuroposSąjungosoficialusis leidin ys C 221/23
20. mano, k ad kai daug problemų kyla dėl atskirties ir išankstinių įsitiki nimų, AKR ir ES bendradarbiavimu 
turėtų 
būti 
remiamos k onkrečios 
žiniasklaidos 
ir švietimo sek torių 
programos toleran cijai 
ir supratimui 
skatinti;
21. ragina 
AKR 
ir ES 
šalis patvirtin ti 
pozityviąsias politik os 
priemones 
sąžiningam 
atstovavimui įvairioms et­
ninėms, 
kultūrinėms 
ir kalbinėms 
grupėms 
valstybės 
tarnyboje, 
rinkimų 
sistemose, admin istracijoje, 
po­
licijoje ir saug umo
 sektoriuje
 skatinti,
 kovojant
 su bet
 kokia
 diskrimin
acija ir kuria
nt tiksli
ne
s samdos 
politikos 
priemones, 
o prireikus 
– imantis 
ir pozityviųjų veik smų;
22. ragina 
AKR 
ir ES 
šalis apsvarstyti g alimybę 
pertvarkyti 
savo rinkimų 
sistemas, k ad 
būtų 
skatinama 
sąži­
ningai 
atstovauti mažumų in teresams, 
o etninė 
kilmė 
netaptų 
pagrindine 
susiskaidymo 
priežastimi;
23. ragina 
AKR 
ir ES 
šalis kultūrinės 
nuosavybės 
arba 
kultūros 
ir gamtos 
paveldo ištek lių 
mainų 
ir perdavimo 
srityse skatinti 
deramus in telektinės 
nuosavybės 
įstatymus, k aip 
nurod
ė pripažin tos 
tarptautin ės 
organi­
zacijos, 
pvz., Pasaulin ė 
intelektinės 
nuosavybės 
organizacija;
Socialiniai 
ir ekonominiai klau simai
24. ragina 
AKR 
ir ES 
šalis pripažin ti, 
kaip 
svarbu 
įvairinti 
ekonomiką 
ir įgyvendinti 
atitinkamas 
politikos 
prie­
mones 
(nes 
socialiniai 
ekonominiai 
veiksniai 
gali 
sukurti 
arba 
sustiprinti 
etninę 
ir kultūrinę 
įtampą), taip 
pat vystymosi lab ui 
skatinti 
regioninę 
integraciją;
25. ragina 
AKR 
ir ES 
šalis skatinti 
socialinę 
mažumų įtrauk tį 
ir patvirtinti ak tyvias 
politikos 
priemones, 
kad 
būtų 
užtikrintos 
vienodos 
galimybės 
gauti 
darbą, 
išsilavinimą 
ir socialin es 
paslaugas;
26. ragina 
ES 
valstybes 
nares 
vykdyti 
įsipareigojimus 
padėti AK R 
šalims siek ti 
Tūkstantmečio 
vystymosi tik slų;
27. pripažįsta, 
kad 
globalizacija, 
konfliktai 
dėl gamtos 
išteklių, 
klim
ato kaita 
ar kiti 
veiksniai 
tikriausiai 
ir to­
liau lems mig racijos 
srautus, ir man o, 
kad 
AKR 
grupės 
vidaus ir AK R 
bei 
ES 
šalių tarpusavio mig raciją 
rei­
kėtų 
vertinti 
ne 
tik 
ekonominiu 
požiūriu, b et 
ir atsižvelg iant 
į politini
us, socialin ius 
ir kultūrinius 
mainus; 
yra 
tvirtai įsitik inusi, 
kad 
būtina 
visiškai 
laikytis 
visų migrantų 
teisių ir gerbti 
jų orumą;
28. primygtinai 
teigia, 
kad 
pajamos iš AK R 
ir ES 
šalių gamtos 
išteklių 
turėtų būti 
naudojamos 
šių šalių visų 
visuomen ės 
sektorių 
vystymuisi; rag ina 
vyriausybes 
užtikrinti,
 ka
d su visomis b endruomenėmis 
būtų 
kon­
sultuojamasi 
ir jos galėtų 
pasinaudoti 
komercinėmis 
pajamomis, taip pat k ad 
būtų 
atsižvelgta 
į ekologi­
nius
 ir kultūrinius
 sumetimus; pripažįsta, k ad
 reikia
 sukurti
 sistemas šių pajamų išmok ų
 paskirstymui
 
užtikrinti;
Tarptautinis 
ir regioninis bendradarbiavimas ir vystymosi politika
29. ragina 
ES 
ir AKR 
šalių vyriausyb es 
rengiant 
ir persvarstan t 
šalių ir reg ionų 
strateginius 
dokumentus 
išna­
grinėti 
su etninių, 
religinių 
ir besiformuojančių 
mažumų įtrauk timi 
susijusias prob lemas 
ir atitinkamų 
gru­
pių 
atstovus įtrauk ti 
į konsultacijų 
procesą; pab rėžia, 
kad 
turėtų būti 
sukurtos 
ir finansuojamos 
konkrečios 
programos, 
kuriomis 
būtų 
skatinamos 
vienodos 
galimybės 
gauti 
socialini
ų paslaugų 
ir dalyvauti politin ė­
je 
veikloje;
30. ragina 
ES 
valstybes 
nares 
ir Komisiją 
užtikrinti, 
kad 
mažumų, įsk aita
nt 
čiabuvius 
ir besiformuojančias 
ma­
žumas, teisės b ūtų 
integruojamos 
į visas prog ramas 
ir projektus, 
ypač žmog aus 
teisių, demok ratijos 
ir val­
dymo srityse;T L 4 1 9 9 0 0 2
EuroposSąjungosoficialusis leidin ys 2009 9 14
31. primena teigiamą ES patirtį saug ant mažumų teises ir taik iai sprendži ant pasienio konfliktus;
32. ragina 
AKR 
ir ES 
šalis pripažin ti 
teigiamą 
Afrikos 
Sąjungos 
steigiamo
jo akto 
poveikį 
– šiame ak te 
numa­
tyta, 
kad 
į valdžią n ekonstitucinėmis 
priemonėmis 
atėjusios vyriausyb ė
s neturi 
teisės dalyvauti Afrik os 
Są­
jungos 
veikloje;
33. yra 
įsitikinusi, 
kad 
taikant 
Afrikos 
tarpusavio vertin imo 
mechanizm
ą veiksmingai 
stiprinamos 
demokra­
tinės 
institucijos, 
puoselėjan čios 
įvairovę ir valdan čios 
atsakingai; 
ragina 
AKR 
regionines 
ir žemesn io 
lyg­
mens 
organizacijas 
tokiose 
sistemose lab iau 
atsižvelgti 
į mažumų k lausi
mus;
34. paveda pirmin inkams 
perduoti šią rezoliuciją AK R 
ir ES 
Ministrų Tarybai, Afrik os 
Sąjungos 
Komisijai, 
Vis­
os Afrikos 
Parlamentui 
ir nacionaliniams 
bei 
regionų 
parlamentams, 
Euro
pos Komisijai, 
JT ir regioninėms 
organizacijoms, 
ES 
ir Afrikos 
Sąjungai 
pirmininkaujančioms 
šalims.
REZOLIUCIJA
(1) AKR ir E S jun gtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta balandžio 9 d. Prahoje (Ček ijos Respublika). (1)
dėl ekonominės partnerystės su sitarimų 
(EPS) ir jų  
poveikio AKR valstybėms
AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,
— susitik usi 
Prahoje (Ček ijos 
Respublika)
 2009 m. b alandžio 
6–9 d., 
—atsižvelgdama 
į Darbo 
tvarkos 
taisyklių 
17 straipsn io 
1 dalį, 
—atsižvelgdama 
į Europos 
bendrijos 
steigimo 
sutarties 178 straipsn į,
 
—atsižvelgdama 
į 2000 m. b irželio 
23 d. Kotonu 
pasirašytą partn erystės 
sutartį tarp Afrik os, 
Karibų 
ir Ra­
miojo van denyno 
(AKR) 
šalių grupės 
narių, 
iš vienos 
pusės, bei 
Europos 
Bendrijos ir jos valstyb ių 
narių, 
iš 
kitos 
pusės (Kotonu 
susitarimas)
(2) OL L 317, 2000 12 15, p. 3. (2), 
—atsižvelgdama 
į 2008 m. b irželio 
30 d. – liepos 1 d. Šarm el Šeiche (E giptas
) posėdžiavusios Afrik os 
Są­
jungos 
valstybių 
ir vyriausyb ių 
vadovų asamb lėjos 
11-osios eilin ė
s sesijos spren dimą
(3) AU/Dec. 197(XI ). (3) dėl atask aitos apie 
ekonominės 
partnerystės 
susitarimus, 
—atsižvelgdama 
į 2008 m. sausio 31 d. – vasario 2 d. Adis Ab eboje 
posėdžiavusios Afrik os 
Sąjungos 
vals­
tybių
 ir vyriausyb ių
 vadovų asamb lėjos
 10-osios eilin ės
 sesijos dek lara
ciją dėl ek onominės
 partnerystės
 
susitarimų, 
—atsižvelgdama 
į 2008 m. spalio 3 d. 6-ajame AK R 
valstybių 
ir vyriausyb ių 
vadovų auk ščiausiojo 
lygio 
su­
sitikime 
priimtą Ak ros 
deklaraciją
(4) ACP/28/025/08 (4), 
—atsižvelgdama 
į 2005 m. b alandžio 
12 d. Komisijos 
komunikatą 
Tarybai, 
Eu
ropos Parlamen tui 
ir Europos 
ekonomikos 
ir socialin ių 
reikalų 
komitetui „
Vystymosi politik os 
darna. 
Spartinti 
pažangą 
siekiant 
Tūks­
tantmečio 
plėtros tik slų
“
(5) COM(2005) 134 g alutinis. (5),T L 4 2 / 1 2 2 C