V PRIEDAS

INDONEZIJOS MEDIENOS TEISĖTUMO UŽTIKRINIMO SISTEMA

1. Įvadas

Tikslas. Užtikrinti, kad su apvalių rąstų ir perdirbtos medienos gamyba susijęs produktų kirtimas, transportavimas, perdirbimas ir pardavimas atitiktų visus atitinkamus Indonezijos įstatymus ir kitus teisės aktus.

Indonezija, garsėjanti savo pirmaujančiu vaidmeniu kovojant su neteisėtu miško kirtimu ir prekyba neteisėtai nukirsta mediena bei neteisėtais medienos produktais, 2001 m. rugsėjo mėn. Balyje surengė Rytų Azijos ministrų konferenciją dėl miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo (FLEG), po kurios buvo priimta Deklaracija dėl miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo (Balio deklaracija). Nuo to laiko Indonezija išlieka viena iš tarptautinio bendradarbiavimo kovojant su neteisėtu miško kirtimu ir susijusia prekyba lyderių.

Dalį tarptautinių pastangų spręsti šiuos klausimus sudaro vis didesnio skaičiaus šalių vartotojų įsipareigojimas imtis priemonių savo rinkose užkirsti kelią prekybai neteisėta mediena ir šalių gamintojų įsipareigojimas sukurti mechanizmą, kuriuo užtikrinamas jų medienos produktų teisėtumas. Svarbu sukurti patikimą sistemą, kuria užtikrinamas kirtimo, transportavimo, perdirbimo ir prekybos mediena ir perdirbtais medienos produktais teisėtumas.

Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistema (MTUS) užtikrinama, kad mediena ir medienos produktai, pagaminti ir perdirbti Indonezijoje, būtų gauti iš teisėtų šaltinių ir visiškai atitiktų atitinkamus Indonezijos įstatymus ir kitus teisės aktus; atitiktis tikrinama atliekant nepriklausomą auditą ir pilietinei visuomenei atliekant stebėseną.

1.1. Indonezijos įstatymai ir kiti teisės aktai – MTUS pagrindas

MTUS nustatyta Indonezijos reglamentu dėl tvarios miškotvarkos veiklos rezultatų vertinimo ir medienos teisėtumo tikrinimo valstybiniuose ir privačiuose miškuose standartų ir gairių (Miškininkystės ministro reglamentas P.38/Menhut-II/2009). Į MTUS taip pat įtraukta Indonezijos tvarumo schema ir tikslai, kuriais siekiama gerinti miškų valdymą, pažaboti neteisėtą miško kirtimą ir susijusią prekybą mediena, kad būtų užtikrintas patikimumas ir pagerintas Indonezijos medienos produktų įvaizdis.

MTUS sudaro tokie elementai:

1. teisėtumo standartai;

2. tiekimo grandinės kontrolė;

3. tikrinimo procedūros;

4. licencijavimo schema;

5. stebėsena.

MTUS yra pagrindinė sistema, naudojama siekiant užtikrinti Indonezijoje pagamintos medienos ir medienos produktų, skirtų eksportuoti į Sąjungą ir į kitas rinkas, teisėtumą.

1.2. MTUS kūrimas. Daugiašalis procesas

Nuo 2003 m. daug Indonezijos miškininkystės suinteresuotųjų šalių aktyviai dalyvavo rengiant, įgyvendinant ir vertinant MTUS, ir taip prisidėjo prie geresnės proceso priežiūros, skaidrumo ir patikimumo. 2009 m., atsižvelgiant į proceso, kuriame dalyvavo daug suinteresuotųjų šalių, rezultatus, parengtas Miškininkystės ministro reglamentas P.38/Menhut-II/2009, o vėliau – Miško naudojimo GD techninės gairės Nr. 6/VI-SET/2009 ir Nr. 02/VI-BPPHH/2010; jie vėliau buvo patikslinti Miškininkystės ministro reglamentais P.68/Menhut-II/2011, P.45/Menhut-II/2012 ir P.42/Menhut-II/2013 ir Miško naudojimo GD techninėmis gairėmis P.8/VI-SET/2011 ir P.8/VI-BPPHH/2012.

Remiantis patirtimi, įgyta pirmiau įgyvendinant MTUS, bendro vertinimo pagal šio Susitarimo VIII priedą rezultatais ir įvairių suinteresuotųjų šalių rekomendacijomis, taikant procesą, kuriame dalyvavo daug suinteresuotųjų šalių, reglamentai buvo dar kartą patikslinti ir 2014 m. birželio mėn. priimtas Miškininkystės ministro reglamentas P.43/Menhut-II/2014, o 2014 m. gruodžio mėn. – P.95/Menhut-II/2014, ir vėliau 2014 m. gruodžio mėn. priimtos Miško naudojimo GD techninės gairės Nr. P.14/VI-BPPHH/2014, o 2015 m. sausio mėn. – Nr. P.1/VI-BPPHH/2015 (toliau – MTUS gairės).

Įgyvendinant MTUS ir toliau bus įtraukiamos visos suinteresuotosios šalys.

2. MTUS taikymo sritis

Indonezijos gamybinių miškų ištekliai iš esmės gali būti dviejų nuosavybės tipų: valstybiniai miškai ir privatūs miškai ir (arba) žemė. Valstybinius miškus sudaro gamybiniai miškai, skirti ilgalaikei tvariai medienos gamybai pagal įvairių rūšių leidimus, ir miško sklypai, kurių paskirtis gali būti pakeista į ne miškininkystės paskirties teritorijas, pavyzdžiui, gyvenviečių arba žemės ūkio paskirties želdinių plotus. MTUS taikymas valstybiniams ir privatiems miškams ir (arba) žemei nustatytas II priede.

MTUS taikomas pagal visų rūšių leidimus gautai medienai ir medienos produktams, taip pat visų prekiautojų mediena, tolesnių jos perdirbėjų, eksportuotojų ir importuotojų veiklai.

MTUS taikoma vidaus ir tarptautinėms rinkoms skirtiems medienos produktams. Bus tikrinamas visų Indonezijos gamintojų, perdirbėjų, ir prekiautojų, įskaitant tų, kurie tiekia produktus vidaus rinkai, teisėtumas.

Pagal MTUS reikalaujama, kad importuojama mediena ir medienos produktai būtų įforminti muitinėje ir atitiktų Indonezijos importo taisykles. Šiuose reglamentuose nustatytas reikalavimas kartu su importuojama mediena ir medienos produktais pateikti dokumentus ir kitus įrodymus, kuriais užtikrinama, kad kirtimo šalyje mediena yra teisėta. Visa į Indoneziją importuojama mediena ir medienos produktai turi būti įtraukti tiekimo grandinę, kurios kontrolės priemonės visapusiškai atitinka visus atitinkamus Indonezijos teisės aktus.

Kai kurių medienos produktų sudėtyje gali būti perdirbtų medžiagų. Konkretūs perdirbtos medienos teisėtumo reikalavimai nurodyti teisėtumo standartuose ir MTUS gairėse.

Konfiskuotą medieną galima parduoti tam, kad ji būtų naudojama tik vidaus rinkoje, išskyrus atvejus, kai konfiskuota mediena gauta iš saugomo miško – tokia mediena turi būti sunaikinta. Bet kuris pramonės subjektas, kuriam teikiama konfiskuota mediena, privalo taikyti priemones, kuriomis ta mediena atskiriama nuo kitos tiekiamos medienos, ir tinkamai informuoti atitikties vertinimo įstaigą (AVĮ); pastaroji nedelsdama atlieka specialųjį auditą, siekdama užtikrinti, kad ši mediena nepatektų į eksporto tiekimo grandinę. Konfiskuotai medienai negali būti išduodama eksporto licencija.

Iš įprastų miškų gautos medienos naudojimo ir (arba) tvarkymo procedūrų pakeitimai, kuriais įgyvendinamas Konstitucinio Teismo sprendimas (MK) Nr. 35/PUU-X/2012, turi būti padaryti priėmus susijusius įgyvendinimo teisės aktus.

Tranzitu gabenama mediena ir medienos produktai yra laikomi griežtai už Vyriausybės leidinyje paskelbtų pagrindinių muitinių teritorijų (PMT) ribų. Taigi tokia tranzitu gabenama mediena nepatenka į PMT ir todėl ji neįtraukiama į Indonezijos medienos tiekimo grandinę. Tranzitu gabenamai medienai negali būti išduodama eksporto licencija.

2.1. MTUS teisėtumo standartai

MTUS grindžiama konkrečiais medienos teisėtumo standartais, kurie taikomi visų rūšių medienos šaltiniams (leidimai ir veiklos vykdytojai) bei bet kokiai veiklos vykdytojų veiklai. Šie standartai ir jų tikrinimo gairės pateikiami II priede.

Į MTUS taip pat įtraukti Tvarios miškotvarkos veiklos rezultatų vertinimo standartai ir gairės. Vertinant tvarią miškotvarką pagal tvarios miškotvarkos standartą taip pat patikrinama, ar audituojamasis subjektas atitinka atitinkamus MTUS teisėtumo kriterijus. Valstybinėje žemėje (nuolatinėje miško valdoje) esančiose gamybinių miškų zonose veiklą vykdantys leidimų turėtojai privalo atitikti atitinkamus teisėtumo ir tvarios miškotvarkos standartus. Leidimų turėtojas gali pasirinkti pirmiausia užtikrinti atitiktį teisėtumo standartui, bet ne vėliau kaip tą dieną, kurią baigia galioti jo pirminis teisėtumo pažymėjimas, jis turi atitikti tiek teisėtumo, tiek tvarios miškotvarkos standartus.

3. Medienos tiekimo grandinės kontrolė

Leidimo turėtojas (koncesijų atveju), žemės savininkas (privačios žemės atveju) arba įmonė (prekiautojų, perdirbėjų ir eksportuotojų atveju) turi įrodyti, kad kiekvienas jų tiekimo grandinės mazgas yra kontroliuojamas ir įforminamas dokumentuose, kaip nustatyta Miškininkystės ministro reglamentuose P.30/Menhut-II/2012, P.41/Menhut-II/2014 ir P.42/Menhut-II/2014 (toliau – reglamentai). Šiuose reglamentuose reikalaujama, kad apylinkės ir rajono miškininkystės pareigūnai atliktų patikras vietoje ir patvirtintų leidimo turėtojų, žemės savininkų arba perdirbėjų kiekviename tiekimo grandinės mazge pateiktus dokumentus.

Pagrindiniai veiklos kontrolės dokumentai kiekviename tiekimo grandinės etape apibendrintai nurodyti 1 schemoje.

Su kiekviena siunta tiekimo grandinėje turi būti pateikti atitinkami transportavimo dokumentai ir nurodyta, ar žaliavai taikomas galiojantis SVLK pažymėjimas arba tiekėjo atitikties deklaracijoje (TAD) ji deklaruota kaip teisėta, arba ji gauta iš konfiskuotų šaltinių. Bet kurios medienos arba medienos produktų siuntos savininkas arba saugotojas kiekviename tiekimo grandinės etape turi įrašyti, ar tai siuntai taikomas SVLK pažymėjimas, ar tiekėjo atitikties deklaracijoje ji deklaruota kaip teisėta arba ji gauta iš konfiskuotų šaltinių. Jei siuntą sudaro bet kokia konfiskuota mediena, tos siuntos savininkas arba saugotojas turi taikyti veiksmingą sistemą, kuria iš patikrintų teisėtų šaltinių gauta mediena arba medienos produktai atskiriami nuo konfiskuotos medienos arba medienos produktų, ir saugoti įrašus, kuriuose užfiksuotas šių šaltinių atskyrimas.

Tiekimo grandinės veiklos vykdytojai turi daryti išsamius įrašus apie gautą, saugomą, perdirbtą ir pristatytą medieną ir medienos produktus. Šie įrašai turi būti pakankamai išsamūs, kad vėliau būtų galima sutikrinti tiekimo grandinės mazgų kiekybinius duomenis. Tokie duomenys turi būti pateikti apylinkių ir rajonų miškininkystės pareigūnams sutikrinti. Pagrindinė kiekvieno tiekimo grandinės etapo veikla ir procedūros, įskaitant sutikrinimą, ir AVĮ funkcijos vertinant tiekimo grandinės patikimumą, išsamiau paaiškinti šio priedo priedėlyje.

1 schema

Tiekimo grandinės kontrolės schema, kurioje nurodyti kiekviename tiekimo grandinės etape, kuriame sutikrinami duomenys, reikalaujami pagrindiniai dokumentai

4. Teisėtumo tikrinimo ir eksporto licencijų išdavimo institucinė sandara

4.1. Įvadas

Indonezijos MTUS grindžiama vadinamuoju į veiklos vykdytoją orientuotu licencijų išdavimu, kuris yra labai panašus į produktų valdymo ar miškotvarkos sertifikavimo sistemas. Indonezijos miškininkystės ministerija paskyrė kelias atitikties vertinimo įstaigas (Lembaga Penilai – LP ir Lembaga Verifikasi – LV), kurioms suteikė įgaliojimus atlikti medienos gamintojų, prekiautojų, perdirbėjų ir eksportuotojų (toliau – veiklos vykdytojų) veiklos teisėtumo auditą.

Atitikties vertinimo įstaigos (AVĮ) yra akredituotos Indonezijos nacionalinėje akreditacijos įstaigoje (KAN). AVĮ paslaugomis naudojasi veiklos vykdytojai, pageidaujantys savo veiklą sertifikuoti kaip teisėtą. AVĮ savo veiklą turi vykdyti pagal tarptautinio standarto ISO/IEC 17065 gaires. Jos praneša audito rezultatus audituojamajam subjektui ir Miškininkystės ministerijai. Ataskaitų santraukos skelbiamos viešai.

AVĮ tikrina, ar audituojamas veiklos vykdytojas veikia pagal II priede pateiktą Indonezijos teisėtumo apibrėžtį, be kita ko, veiksmingai įgyvendina kontrolę, kad būtų užkirstas kelias iš nežinomų šaltinų gautai žaliavai patekti į tiekimo grandines. Pripažinus, kad audituojamasis subjektas, vykdantis veiklą valstybiniuose miškuose, arba didelis pramonės subjektas (pirminio perdirbimo pramonės subjektas, kurio pajėgumas yra didesnis kaip 6 000 m3 per metus, antrinio perdirbimo pramonės subjektas, kurio investicijos viršija 500 mln. IDR) atitinka reikalavimus, išduodamas SVLK teisėtumo pažymėjimas, kuris galioja 3 (trejus) metus. Šiuo laikotarpiu AVĮ rengia kasmetinius priežiūros vizitus, siekdama patikrinti, ar tebesilaikoma reikalavimų. Audituojamiesiems nedideliems pramonės subjektams (pirminio perdirbimo pramonės subjektams, kurių pajėgumas yra mažesnis kaip 6 000 m3 per metus, antrinio perdirbimo pramonės subjektams, kurių investicijos yra mažesnės kaip 500 mln. IDR) išduotas teisėtumo pažymėjimas galioja 6 (šešerius) metus, o veiklos vykdytojams, vykdantiems veiklą privačiuose miškuose ir (arba) žemėje – 10 (dešimt) metų. Šiais atvejais AVĮ priežiūros vizitus rengia kas dvejus metus.

Veiklos vykdytojai, vykdantys veiklą privačiuose miškuose ir (arba) žemėje, šeimos įmonės, meistrai ir (arba) amatininkai, pirminio perdirbimo pramonės subjektai, perdirbantys medieną, kuri gauta tik iš privačių miškų ir (arba) žemės, ir negalintys tiesiogiai jos eksportuoti, registruotos saugyklos (prekiaujančios mediena arba perdirbta mediena, kuri gauta tik iš privačių miškų ir (arba) žemės arba vykdant veiklą pagal Perum Perhutani, kuriai taikomas SVLK pažymėjimas) ir importuotojai gali tiekėjo atitikties deklaracijoje patvirtinti savo medienos ir medienos produktų teisėtumą, todėl AVĮ jų audito neatlieka (žr. 5.3 skirsnį).

LV taip pat veikia kaip eksporto licencijas išduodančios institucijos. Prieš išduodamos eksporto licencijas patikrintų teisinių dokumentų arba FLEGT licencijų forma, jos patikrina, ar eksportuotojo SVLK pažymėjimas ir eksporto registracija yra galiojanti ir ar eksportuotojo duomenų deklaracijos (mėnesio balanso ataskaitos) yra nuoseklios. Taigi draudžiama be eksporto licencijos eksportuoti medienos produktus, kuriems taikomas I priedas. Šias sąlygas atitinkančio eksporto į Europos Sąjungą atvejais išduodamos FLEGT licencijos, o eksporto į kitas paskirties vietas – patikrinti teisiniai dokumentai.

MTUS gairėse nurodoma, kad Indonezijos pilietinės visuomenės grupės, pavieniai asmenys ir bendruomenės turi teisę stebėti MTUS įgyvendinimą vietoje. Tokiems nepriklausomiems stebėtojams leidžiama vertinti, ar veikla atitinka teisėtumo apibrėžties reikalavimus, taip pat ar auditas bei licencijų išdavimas neprieštarauja MTUS reikalavimams, ir teikti skundus AVĮ, licencijas išduodančioms institucijoms, KAN ir Miškininkystės ministerijai.

2 schema

Įvairių subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant MTUS, ryšys

4.2. Atitikties vertinimo įstaigos ir licencijas išduodančios institucijos

Atitikties vertinimo įstaigos (AVĮ) atlieka esminį vaidmenį Indonezijos sistemoje. Įgaliojimus joms suteikia Miškininkystės ministerija, o atskiri veiklos vykdytojai naudojasi jos paslaugomis, siekdami patikrinti atskirų tiekimo grandinės veiklos vykdytojų gamybos, perdirbimo ir prekybos veiklą, įskaitant tiekimo grandinės patikimumą.

AVĮ yra dviejų rūšių: i) vertinimo įstaigos (Lembaga Penilai – LP), atliekančios miškų tvarkymo subjektų (MTS), vykdančių veiklą valstybiniuose miškuose, veiklos auditą pagal tvarumo standartus ir teisėtumo standarto reikalavimus, ir ii) tikrinimo įstaigos (Lembaga Verifikasi – LV), kurios vykdo MTS, su miškininkyste susijusių pramonės subjektų, prekiautojų ir eksportuotojų auditą pagal teisėtumo standartus.

Siekdamos užtikrinti, kad šis auditas, kurį atliekant tikrinami II priede nustatyti teisėtumo standartai, būtų aukščiausios kokybės, LP ir LV privalo sukurti būtinas valdymo sistemas, kuriomis sprendžiami kompetencijos, nuoseklumo, nešališkumo, skaidrumo ir vertinimo proceso reikalavimai, kaip išdėstyta standarte ISO/IEC 17065. Šie reikalavimai išdėstyti MTUS gairėse. Atitikties vertinimo įstaigos (AVĮ) yra akredituotos Indonezijos nacionalinėje akreditacijos įstaigoje (KAN).

LV taip pat gali veikti kaip licencijas išduodančios institucijos. Šiuo atveju LV išduoda eksporto licencijas, kurios taikomos medienos produktams, skirtiems tarptautinėms rinkoms. Ne Sąjungos rinkų atveju licencijas išduodančios institucijos išduos patikrintus teisinius dokumentus, o Sąjungos rinkos atveju bus išduotos FLEGT licencijos remiantis IV priede išdėstytais reikalavimais. MTUS gairėse nurodyta išsami patikrinto teisinio dokumento ir FLEGT licencijų išdavimo procedūra eksporto siuntų atveju. LP negali veikti kaip licencijas išduodančios institucijos ir eksporto licencijų neišduoda.

Visi AVĮ arba licencijas išduodančiose institucijose dirbantys auditoriai turi būti registruoti ir turėti galiojantį Profesijų sertifikavimo įstaigos (Lembaga Sertifikasi Profesi – LSP) išduotą kvalifikacijos pažymėjimą. LSP vertins visus, kaip įtariama, auditoriaus neteisėto elgesio atvejus, apie kuriuos jai pranešta, ir gali atšaukti to auditoriaus kvalifikacijos pažymėjimą.

4.3. Akreditacijos įstaiga

Indonezijos nacionalinė akreditacijos įstaiga (Komite Akreditasi Nasional – KAN) yra nepriklausoma akreditacijos įstaiga, įsteigta Vyriausybės reglamentu (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 dėl nacionalinės standartizacijos ir Prezidento dekretu (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 dėl Nacionalinio akreditacijos komiteto. Ji veikia vadovaudamasi standartu ISO/IEC 17011 (Bendrieji reikalavimai, keliami įvertinimo įstaigas akredituojančioms akreditavimo įstaigoms). Ji parengė MTUS taikomus vidaus patvirtinamuosius dokumentus dėl LP ir LV akreditavimo.

Ramiojo vandenyno akreditacijos bendradarbiavimo asociacija (PAC) ir Tarptautinis akreditacijos forumas (IAF) tarptautiniu mastu pripažino KAN kaip įstaigą, įgaliotą akredituoti sertifikavimo įstaigas, vykdančias kokybės valdymo sistemų, aplinkos valdymo sistemų ir produktų sertifikavimą. KAN taip pat pripažino Azijos ir Ramiojo vandenyno laboratorijų akreditavimo bendradarbiavimo įstaiga (APLAC) ir Tarptautinė laboratorijų akreditavimo bendradarbiavimo įstaiga (ILAC).

2009 m. liepos 14 d. KAN ir Miškininkystės ministerija pasirašė susitarimo memorandumą dėl MTUS akreditacijos paslaugų teikimo. Remiantis susitarimo memorandumu, ji yra atsakinga už AVĮ akreditavimą, siekiant užtikrinti, kad jos nuolat laikytųsi standarto ISO/IEC 17065.

Skundus dėl LP ar LV veiklos gali pateikti bet kuris suinteresuotasis subjektas, įskaitant veiklos vykdytojus ir nepriklausomus stebėtojus; skundas pateikiamas KAN.

4.4. Audituojamieji subjektai

Audituojamieji subjektai yra veiklos vykdytojai, kurių atžvilgiu atliekamas teisėtumo tikrinimas. Jie apima miškų tvarkymo subjektus (koncesininkus arba medienos naudojimo leidimo turėtojus, bendruomenių ar kaimo miško naudojimo leidimo turėtojus, privačių miškų ir (arba) žemės savininkus), registruotas medienos saugyklas, su miškininkyste susijusios pramonės subjektus ir gamybos nevykdančius registruotus eksportuotojus. Miškų tvarkymo subjektai ir su miškininkyste susijusios pramonės subjektai turi atitikti atitinkamą teisėtumo standartą. Eksporto tikslais su miškininkyste susijusios pramonės subjektai ir gamybos nevykdantys registruoti eksportuotojai turi atitikti eksporto licencijoms išduoti taikytinus reikalavimus. MTUS suteikia galimybę audituojamiesiems subjektams LP arba LV apskųsti audito vykdymo procedūrą arba rezultatus.

4.5. Nepriklausomi stebėtojai

Itin svarbų vaidmenį vykdant nepriklausomą MTUS stebėseną atlieka pilietinė visuomenė. Pilietinės visuomenės grupės, pavieniai asmenys ir bendruomenės, veikdami kaip nepriklausomi stebėtojai, turi teisę vertinti veiklos atitiktį teisėtumo reikalavimams ir teikti ataskaitas dėl jos bei dėl akreditavimo, tikrinimo bei licencijų išdavimo veiklos. Nepriklausomo stebėtojo išvadomis gali būti remiamasi atliekant periodinį vertinimą (PV), kurį reikalaujama atlikti pagal šį Susitarimą (VI priedas).

Pažeidimo, susijusio su veiklos vykdytojo teisėtumu, atveju nepriklausomo stebėtojo skundai teikiami tiesiogiai atitinkamai LP arba LV. Jei nepriklausomas stebėtojas mano, kad LP arba LV atsakymas į skundą yra nepatenkinamas, jis gali pateikti pranešimą KAN ir Vyriausybei. Skundų dėl eksporto licencijų išdavimo atveju nepriklausomas stebėtojas gali teikti skundus tiesiogiai licencijas išduodančiai institucijai arba Miškininkystės ministerijai.

4.6. Vyriausybė

Miškininkystės ministerija (2014 m. spalio mėn. Miškininkystės ministerija buvo sujungta su Aplinkos ministerija ir tapo Aplinkos ir miškininkystės ministerija) reglamentuoja MTUS ir suteikia įgaliojimus akredituotoms LP vykdyti tvarios miškotvarkos vertinimą, o LV – atlikti teisėtumo tikrinimą.

Miškininkystės ministerija taip pat suteikia įgaliojimus LV išduoti eksporto licencijas (patikrintus teisinius dokumentus ar FLEGT licencijas).

Miškininkystės ministerija yra parengusi gairių, kuriose nustatyti reikalavimai, taikomi tikrinimo ir licencijų išdavimo veiklai, rinkinį. Šiose gairėse taip pat išdėstytos nuostatos dėl Miškininkystės ministerijos vykdomos LV tikrinimo kontrolės ir aptartos procedūros, kurias ministerija taiko suteikdama joms įgaliojimus išduoti licencijas ir vykdydama šios veiklos priežiūrą.

Be to, Miškininkystės ministerija sudaro ad hoc pažangos stebėjimo grupę, kuriai pavesta kiekvienu konkrečiu atveju nagrinėti visus teisėtumo pažymėjimo ir (arba) patikrinto teisinio dokumento ar FLEGT licencijos išdavimo pažeidimus, apie kuriuos pranešta. Pažangos stebėjimo grupės sudėtis priklauso nuo pažeidimo, apie kurį pranešta, pobūdžio. Į jos sudėtį gali įeiti įvairių valdžios įstaigų ir pilietinės visuomenės atstovai. Remdamasi pažangos stebėjimo grupės nustatytais faktais ir rekomendacijomis, Miškininkystės ministerija gali atšaukti AVĮ suteiktus įgaliojimus ir nedelsdama sustabdyti jų tikrinimo ir licencijų išdavimo veiklą.

Be to, miškininkystės ministras, remdamasis KAN sprendimu dėl AVĮ akreditacijos panaikinimo (pvz., KAN atlikus kasmetinę AVĮ priežiūrą), nedelsdamas atšaukia joms suteiktus įgaliojimus. AVĮ gali sprendimą apskųsti KAN, bet ne ministerijai.

Miškininkystės ministerija taip pat valdo Licencijų informacijos skyrių (LIS), kuris yra informacijos valdymo skyrius, tikrinantis informaciją apie patikrintų teisinių dokumentų ir (arba) FLEGT licencijų išdavimą. Be to, LIS yra atsakingas už keitimąsi bendro pobūdžio informacija apie MTUS ir gauna ir saugo atitinkamus duomenis bei informaciją apie teisėtumo pažymėjimų ir patikrintų teisinių dokumentų ir (arba) FLEGT licencijų išdavimą. Jis taip pat teikia atsakymus į prekybos partnerių ir suinteresuotųjų šalių kompetentingų institucijų užklausas. Be to, per internetinę sistemą SILK LIS valdo importo rekomendacijų procesą, kuris grindžiamas išsamaus patikrinimo principu.

Miškininkystės ministerija taip pat kontroliuoja valstybinių vietos techninės priežiūros pareigūnų (Wasganis) ir įmonės vietos techninių darbuotojų (Ganis) registraciją. Wasganis pavesta prižiūrėti ir kontroliuoti rąstų matavimą. Jie taip pat nutraukia privalomų transportavimo dokumentų galiojimą ir sutikrina duomenis (išsamesnė informacija pateikta šio priedo priedėlyje). Ganis parengia visos valstybinių miškų produkcijos gamybos ir transportavimo dokumentus. Be to, jei Wasganis nėra daugiau kaip 48 valandas, privalomų transportavimo dokumentų galiojimą nutraukia Ganis. Tiek Wasganis, tiek Ganis yra registruoti Miškininkystės ministerijoje. Miškininkystės ministerija juos įvertina kasmet surengdama oficialų egzaminą.

5. Teisėtumo tikrinimas

5.1. Įvadas

Indonezijos mediena laikoma teisėta, kai patikrinus nustatoma, kad jos kilmė ir gamybos procesas, taip pat paskesnė perdirbimo, transportavimo ir prekybos veikla atitinka visus taikomus Indonezijos įstatymus ir kitus teisės aktus, kaip nustatyta II priede. Siekdamos patikrinti atitiktį reikalavimams, AVĮ atlieka atitikties vertinimus. Kad būtų sumažinta privačių miškų savininkams ir prekybininkams bei šeimos įmonėms, meistrams ir (arba) amatininkams, kurie visiškai priklauso nuo medienos, gautos iš privačių ir (arba) privačiai naudojamų miškų (privačios žemės naudojimo leidimas), tenkančią naštą, tokiems veiklos vykdytojams leidžiama aiškiai nurodytais atvejais kaip alternatyvą išduotam SVLK pažymėjimui pateikti tiekėjo atitikties deklaraciją (išsamesnė informacija pateikta 5.2 punkte).

5.2. AVĮ atliekamo teisėtumo tikrinimo procesas

Pagal standartą ISO/IEC 17065 ir MTUS gaires teisėtumo tikrinimo procesą sudaro šie etapai:

Paraiškos pateikimas ir sutarties sudarymas. Veiklos vykdytojas pateikia AVĮ paraišką, kurioje apibrėžiama tikrinimo apimtis, veiklos vykdytojo profilis ir kita reikiama informacija. Prieš pradedant tikrinimą veiklos vykdytojas ir AVĮ turi sudaryti sutartį, kurioje nustatomos tikrinimo sąlygos.

Tikrinimo plano parengimas. Pasirašius tikrinimo sutartį AVĮ parengia tikrinimo planą, kuriame, be kita ko, nurodoma paskirta audito grupė, nustatoma tikrinimo programa ir veiklos tvarkaraštis. Planas pateikiamas audituojamajam subjektui, atitinkamai apylinkės miškininkystės institucijai ir kitoms atitinkamoms apylinkių ir rajonų valdžios institucijoms ir susitariama dėl tikrinimo datos. Ši informacija iš anksto pateikiama nepriklausomiems stebėtojams ir visuomenei AVĮ bei Miškininkystės ministerijos interneto svetainėse ir (arba) žiniasklaidoje arba paštu.

Tikrinimo veikla. Tikrinimo auditą sudaro trys etapai: i) įžanginis audito posėdis ir koordinavimas; ii) dokumentų tikrinimas ir stebėjimas vietoje ir iii) baigiamasis audito posėdis.

— Įžanginis audito posėdis ir koordinavimas. Su atitinkamomis regionų, apylinkių ir rajonų tarnybomis koordinuoti veiklą, siekiant pateikti informaciją apie audito planus ir surinkti tų tarnybų turimą pradinę informaciją. AVĮ taip pat gali skelbti informaciją ir palaikyti ryšius su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, kad papildytų pradinę informaciją. Įžanginiame posėdyje AVĮ su audituojamuoju subjektu aptaria audito tikslą, apimtį, tvarkaraštį ir metodiką, kad audituojamajam subjektui būtų suteikta galimybė užduoti klausimų apie tikrinimo veiklos metodus ir vykdymą.

— Dokumentų tikrinimo ir stebėjimo vietoje etapas. Siekiant sukaupti duomenis apie tai, kaip audituojamasis subjektas laikosi Indonezijos MTUS reikalavimų, AVĮ patikrina audituojamojo subjekto sistemas ir procedūras, atitinkamus dokumentus ir įrašus. Po to AVĮ atlieka patikras vietoje, siekdama patikrinti atitiktį, ir nustatytus faktus palygina su oficialiose patikros ataskaitose nurodytais nustatytais faktais. AVĮ taip pat tikrina audituojamojo subjekto medienos atsekamumo sistemą, kad įsitikintų, jog esama įrodymų, kad visa į tiekimo grandinę patenkanti mediena atitinka teisėtumo reikalavimus.

— Baigiamasis audito posėdis. Audituojamajam subjektui pateikiami tikrinimo rezultatai, ypač susiję su bet kokiais nustatytais reikalavimų nesilaikymo atvejais. Audituojamasis subjektas gali užduoti klausimų dėl tikrinimo rezultatų ir pateikti paaiškinimų dėl AVĮ pateiktų duomenų.

Ataskaitų rengimas ir sprendimo priėmimas. Audito grupė parengia tikrinimo ataskaitą, laikydamasi Miškininkystės ministerijos nustatytos struktūros. Ataskaitoje aprašomi visi nustatyti faktai, susiję su reikalavimų nesilaikymu, ir ji kartu su priimtu sprendimu dėl pažymėjimo išdavimo per keturiolika kalendorinių dienų nuo baigiamojo audito posėdžio dienos pateikiama audituojamajam subjektui, o AVĮ ją pateikia Miškininkystės ministerijai.

Audito grupės nustatytais faktais visų pirma remiamasi priimant sprendimą dėl AVĮ tikrinimo audito rezultatų. Sprendimą dėl teisėtumo pažymėjimo išdavimo AVĮ priima remdamasi audito grupės parengta patikrinimo ataskaita.

Jei nesilaikoma kurio nors reikalavimo, AVĮ neišduoda teisėtumo pažymėjimo, o tai užkerta kelią medienai patekti į medienos, kurios teisėtumas patikrintas, tiekimo grandinę. Išsprendęs reikalavimų nesilaikymo problemą, veiklos vykdytojas gali iš naujo teikti prašymą patikrinti teisėtumą.

Apie pažeidimus, kuriuos AVĮ nustatė atlikdama tikrinimą, pranešama Miškininkystės ministerijai ir juos tiria atsakingos valdžios institucijos, laikydamosi administracinių arba teisminių procedūrų. Jei įtariama, kad veiklos vykdytojas pažeidė taisykles, nacionalinės, apylinkių ir rajonų valdžios institucijos gali nuspręsti sustabdyti veiklos vykdytojo veiklą.

Teisėtumo pažymėjimo išdavimas ir naujo pažymėjimo išdavimas. AVĮ išduoda teisėtumo pažymėjimą, jeigu nustatoma, kad audituojamasis subjektas visiškai atitinka visus teisėtumo standarto rodiklius ir tikrinimo kriterijus, įskaitant medienos tiekimo grandinės kontrolės taisykles.

AVĮ gali bet kuriuo metu Miškininkystės ministerijai pranešti apie išduotus, pakeistus bei panaikintus pažymėjimus ir pažymėjimus, kurių galiojimas sustabdytas, ir kas tris mėnesius pateikia ataskaitą. Miškininkystės ministerija šias ataskaitas skelbia savo interneto svetainėje.

Atsižvelgiant į audituojamajam subjektui išduoto pažymėjimo rūšį, teisėtumo pažymėjimas galioja nuo trejų iki dešimties metų, o pasibaigus šiam laikotarpiui turi būti atliktas pakartotinis veiklos vykdytojo auditas naujam pažymėjimui gauti. Naujas pažymėjimas turi būti išduotas nepasibaigus esamo pažymėjimo galiojimui.

Priežiūra. Atsižvelgiant į audituojamajam subjektui išduoto pažymėjimo rūšį, kasmet arba kas dvejus metus atliekama veiklos vykdytojų, kuriems išduotas teisėtumo pažymėjimas, priežiūra; ji vykdoma pagal pirmiau išdėstytus tikrinimo veiklos principus. jeigu patikros apimtis buvo išplėsta, AVĮ gali atlikti priežiūros veiksmus ir anksčiau nei nustatyta.

Priežiūros grupė parengia priežiūros ataskaitą. Ataskaitos, kurioje, be kita ko, aprašyti visi nustatyti reikalavimų nesilaikymo atvejai, kopija pateikiama Miškininkystės ministerijai. Jei vykdant priežiūrą nustatoma reikalavimų nesilaikymo atvejų, teisėtumo pažymėjimas panaikinamas arba sustabdomas jo galiojimas.

Specialūs auditai. Veiklos vykdytojas, kuriam išduotas teisėtumo pažymėjimas, privalo AVĮ pranešti apie bet kokius reikšmingus nuosavybės, struktūros, valdymo ir veiklos pasikeitimus, kurie gali daryti poveikį jo teisėtumo kontrolei pažymėjimo galiojimo laikotarpiu. AVĮ gali atlikti specialius auditus, siekdama ištirti visus skundus ar ginčus, kuriuos pateikia arba apie kuriuos praneša nepriklausomi stebėtojai, valdžios institucijos ar kitos suinteresuotosios šalys, arba gavusios veiklos vykdytojo ataskaitą apie pasikeitimus, kurie daro poveikį jo teisėtumo kontrolei. AVĮ atlieka specialius auditus ir tais atvejais, jei veiklos vykdytojas praneša ketinantis perdirbti konfiskuotą medieną.

5.3. Teisėtumo tikrinimas pateikiant tiekėjo atitikties deklaraciją (TAD) ir atliekant vidaus patikras

Tiekėjo atitikties deklaracija pagal standartą SNI/ISO 17050 – tai savideklaracija, kaip apibrėžta standarte ISO/IEC 17000, t. y. pirmosios šalies atliktas atestavimas, kuriuo patvirtinama, jog atlikus peržiūrą nustatyta, kad tenkinami konkretūs reikalavimai.

TAD gali pateikti i) privačių miškų savininkai; ii) registruotos medienos saugyklos (tik tos saugyklos, kurios gauna medieną tik iš privačių miškų ir (arba) žemės arba gauna medieną, kuriai taikomas SVLK pažymėjimas, vykdant veiklą pagal Perum Perhutani); iii) šeimos įmonės, meistrai ir (arba) amatininkai; iv) pirminio ir antrinio perdirbimo pramonės subjektai, kurie perdirba medieną, gautą tik iš privačių miškų ir (arba) žemės, ir neturi eksporto leidimo. TAD taikoma: a) medienai, gautai iš privačių miškų ir (arba) žemės; b) medienai, gautai iš pakelių ir kapinių atžalynų; c) perdirbtai ir (arba) edienai, gautai iš išardytų pastatų, ir d) importuotai medienai arba medienos produktams.

TAD nurodoma informacija apie tiekėją, produkciją ir jos šaltinius, transportavimo dokumentus, produkcijos gavėją ir išdavimo datą. Privačių miškų savininkai kartu su TAD taip pat turi pateikti žemės, iš kurios gauta mediena, nuosavybės dokumentus. TAD pridedama prie transportavimo dokumento, parengto pagal medienos administracijos taisykles. Išsamios TAD išdavimo ir susijusių patikrų procedūros nustatytos MTUS gairėse.

Prieš pasirašydamas pirkimo–pardavimo sutartį ir ne rečiau kaip vieną kartą per metus po sutarties pasirašymo, privačių miškų savininko TAD gavėjas atlieka informacijos, kuri turi būti nurodyta TAD, teisėtumo vidaus patikras ir jų rezultatus užfiksuoja dokumentuose. Kad būtų užtikrintas rąstų šaltinių atsekamumas, medienos saugyklos pateiktos TAD gavėjas (pirminio ar antrinio perdirbimo pramonės subjektai) kas tris mėnesius patikrina joje nurodytą informaciją. Tuo atveju, kai gavėjui išduotas SVLK pažymėjimas, AVĮ, atlikdama gavėjo SVLK auditą, peržiūri dokumentus. Be to, Miškininkystės ministerija gali atlikti atsitiktines patikras, kurias gali būti pavesta atlikti kompetentingoms trečiosioms šalims. Jei esama sukčiavimo ir pažeidimų apraiškų, Miškininkystės ministerija gali atlikti specialias veiklos vykdytojų, kurie pateikia TAD, patikras.

Visi medienos produktai, kuriems taikomas patikrintas teisinis dokumentas arba FLEGT licencija, turi būti gauta iš tiekimo grandinės šaltinio, kuriam išduotas SVLK pažymėjimas ir (arba) kuris pateikė TAD. Mediena ir medienos produktai, kuriems taikomas TAD, negali būti tiesiogiai teikiami tarptautinėms rinkoms. Taip teikti medieną ir medienos produktus galima tik per veiklos vykdytoją, kuriam išduotas SVLK pažymėjimas.

5.4. Importuojamos medienos ir medienos produktų teisėtumo tikrinimas

Prekybos ministro reglamente 78/M-DAG/PER/10/2014 nurodoma, kad kartu su importuojama mediena ir medienos produktais turi būti pateikti įrodymai, kad kirtimo šalyje ji (jie) yra teisėta (-i). Šiomis aplinkybėmis importo atveju taip pat naudojama TAD forma. Į Indoneziją importuoti medieną ir (arba) medienos produktus gali tik registruoti importuotojai (prekiautojai) ir perdirbimo veiklos vykdytojai. Šie veiklos vykdytojai turi išsamiai patikrinti medieną ir (arba) medienos produktus, kad būtų sumažinta rizika, jog neteisėta mediena pateks į Indonezijos tiekimo grandinę. Jiems nustatytas reikalavimas deklaracijos formoje nurodyti informaciją, kaip antai prekių SS kodus, važtaraščius, informaciją apie kirtimo šalį, medienos teisėtumo įrodymus ir eksporto vietą. Išsamaus patikrinimo procedūros apima duomenų rinkimą, rizikos analizę ir rizikos mažinimo priemones. Procedūros vykdomos per Miškininkystės ministerijos internetinę sistemą SILK. Įvertinusi kiekvieną veiklos vykdytojo atliekamos išsamaus patikrinimo procedūros etapą, ministerija pateikia Prekybos ministerijai importo rekomendaciją.

Tada AVĮ, atlikdamos importuotojo auditą, peržiūri taikytos išsamaus patikrinimo procedūros dokumentus. Išsamios procedūros, reglamentuojančios išsamaus patikrinimo sistemą ir susijusias patikras, bus nustatytos MTUS gairėse bei susijusiuose importo reglamentuose.

5.5. Vyriausybės atsakomybė už vykdymo užtikrinimą

Miškininkystės ministerija ir apylinkių bei rajonų miškininkystės tarnybos yra atsakingos už medienos tiekimo grandinės kontrolę ir susijusių dokumentų (pvz., metinių darbo planų, rąstų kirtimo ataskaitų, rąstų balanso ataskaitų, transportavimo dokumentų, rąstų, žaliavų ar perdirbtų produktų balanso ataskaitas ir produkcijos dokumentų) patikrą. Neatitikimų atveju miškininkystės pareigūnai gali sustabdyti kontrolės dokumentų patvirtinimą ir taip sustabdyti veiklos vykdymą.

Miškininkystės pareigūnai arba nepriklausomi stebėtojai, nustatę pažeidimus, apie juos praneša AVĮ; atlikusi patikrinimus, ji gali panaikinti išduotą teisėtumo pažymėjimą arba sustabdyti jo galiojimą. Miškininkystės pareigūnai gali imtis tinkamų tolesnių veiksmų pagal reguliavimo procedūras.

Miškininkystės ministerijai taip pat teikiamos patikrinimo ataskaitų bei paskesnių priežiūros ir specialių AVĮ išduotų auditų ataskaitų kopijos. AVĮ, miškininkystės pareigūnai arba nepriklausomi stebėtojai, nustatę pažeidimus, apie juos praneša susijusiems subjektams; pažeidimai tiriami laikantis administracinių ir teisminių procedūrų. Jei įtariama, kad veiklos vykdytojas pažeidė taisykles, nacionalinės, apylinkių ir rajonų valdžios institucijos gali nuspręsti sustabdyti arba nutraukti veiklos vykdytojo veiklą. Jei nebesilaikoma teisėtumo standarto reikalavimų, AVĮ nedelsdama atšaukia teisėtumo pažymėjimą.

Miškininkystės ministerija sudaro ad hoc specialios paskirties grupę (pažangos stebėjimo grupę), kuriai pavedama kiekvienu konkrečiu atveju nagrinėti ir tirti visus teisėtumo pažymėjimo ir (arba) patikrinto teisinio dokumento ar FLEGT licencijos išdavimo pažeidimus, apie kuriuos pranešta.

6. FLEGT licencijų išdavimas

Indonezijos teisėtos medienos produktų eksporto licencija vadinama patikrintu teisiniu dokumentu (angl. V-Legal Document). Tai eksporto licencija, kuria patvirtinama, kad eksportuojami medienos produktai atitinka II priede nurodytus Indonezijos teisėtumo standarto reikalavimus ir buvo gauti per tiekimo grandinę, kurioje vykdoma tinkama kontrolė siekiant, kad mediena nebūtų gauta iš šaltinių, kurių teisėtumas nepatikrintas. Patikrintą teisinį dokumentą išduoda LV įstaigos, kurios veikia kaip licencijas išduodančios institucijos, ir siuntų į Sąjungą atveju jis bus naudojamas kaip FLEGT licencija, kai tik Šalys susitars pradėti taikyti FLEGT licencijavimo schemą.

FLEGT licencijų ir (arba) patikrintų teisinių dokumentų išdavimo procedūra nustatyta MTUS gairėse.

Miškininkystės ministerija įsteigė Licencijų informacijos skyrių, kuriam pavesta tvarkyti elektroninę duomenų bazę, į kurią būtų įtrauktos visų patikrintų teisinių dokumentų ir (arba) FLEGT licencijų kopijos ir LA nustatytos neatitikties reikalavimams ataskaitos. Licencijų informacijos skyrius Sąjungos kompetentingoms institucijoms suteikia prieigos teisę prie savo duomenų bazės. Atlikdamos konkrečios FLEGT licencijos autentiškumo, išsamumo ir galiojimo tyrimą, Sąjungos kompetentingos institucijos galės patikrinti duomenis apie licenciją naudodamosi internetine duomenų baze SILK. Dėl išsamesnės informacijos Sąjungos kompetentingos institucijos gali kreiptis į Licencijų informacijos skyrių, o jis prireikus susisieks su atitinkama LA.

Patikrintas teisinis dokumentas ir (arba) FLEGT licencija išduodami toje vietoje, kurioje visos siuntos dalys sujungiamos prieš ją eksportuojant. Procedūra yra tokia:

6.1. LA, kuri yra sudariusi sutartį su eksportuotoju dėl eksportuotinų medienos produktų siuntos, išduoda patikrintą teisinį dokumentą ir (arba) FLEGT licenciją.

6.2. Per eksportuotojo vidaus atsekamumo sistemą pateikiami įrodymai dėl eksportuojamos medienos, kuriai išduota eksporto licencija, teisėtumo. Į eksportuotojo vidaus atsekamumo sistemą įtraukiamas ankstesnis tiekimo grandinės etapas.

6.3. Kad būtų išduotas patikrintas teisinis dokumentas ir (arba) FLEGT licencija, visi su siunta susijusios eksportuotojo tiekimo grandinės tiekėjai turi turėti galiojantį teisėtumo ar tvarios miškotvarkos pažymėjimą arba TAD.

6.4. Kad gautų patikrintą teisinį dokumentą ir (arba) FLEGT licenciją, veiklos vykdytojas turi būti registruotas kaip eksportuotojas (ETPIK turėtojas), kuriam išduotas galiojantis teisėtumo pažymėjimas. ETPIK turėtojas pateikia paraišką LA ir prideda toliau nurodytus dokumentus, kuriais įrodoma, kad produkto sudėtyje esanti medienos žaliava gauta tik iš patikrintų ir teisėtų šaltinių (kuriems išduotas SVLK pažymėjimas arba kurie pateikė TAD): 6.4.1. visų nuo paskutiniojo audito dienos (ne daugiau kaip 12 mėnesių) gamyklos gautų medienos ar žaliavų transportavimo dokumentų suvestinę ir 6.4.2. nuo paskutinio audito dienos (ne daugiau kaip 12 mėnesių) medienos ar žaliavų balanso ataskaitų ir perdirbtos medienos balanso ataskaitų suvestines.

6.5. Tada LA atlieka šiuos tikrinimo veiksmus: 6.5.1. naudodamasi savo pačios duomenų bazėmis bei SILK, patikrina veiklos vykdytojo teisėtumo pažymėjimo ir ETPIK registracijos galiojimą; 6.5.2. remdamasi transportavimo dokumentų suvestinėmis, medienos ar žaliavų balanso ataskaita ir perdirbtos medienos balanso ataskaita, sutikrina duomenis; 6.5.3. atlikusi medienos ar žaliavų balanso ataskaitos ir perdirbtos medienos balanso ataskaitos analizę, patikrina kiekvienos rūšies produkto (tik pirminio apdirbimo pramonės) panaudojimo normą (-as); 6.5.4. siekdama užtikrinti suderinamumą su patikrintame teisiniame dokumente ir (arba) FLEGT licencijoje pateiktina informacija, LA, sutikrinusi duomenis, prireikus gali surengti vizitą vietoje, jei jis reikalingas. Tai gali būti daroma atliekant eksporto siuntų imties patikrą ir tikrinant gamyklos veiklą ar medienos saugyklą bei duomenų registravimą.

6.6. Tikrinimo rezultatai: 6.6.1. jei ETPIK turėtojas atitinka teisėtumo ir tiekimo grandinės reikalavimus, LA išduoda IV priede nurodytos formos patikrintą teisinį dokumentą ir (arba) FLEGT licenciją; 6.6.2. pirmiau minėtus reikalavimus atitinkantis ETPIK turėtojas gali ant produktų ir (arba) pakuočių naudoti atitikties ženklą (patikrintas teisinis ženklas). Nacionalinės atitikties ženklo naudojimo gairės pateiktos MTUS gairėse; 6.6.3. jei ETPIK turėtojas neatitinka teisėtumo ir tiekimo grandinės reikalavimų, LA vietoj patikrinto teisinio dokumento ir (arba) FLEGT licencijos parengia neatitikties reikalavimams ataskaitą. Parengus neatitikties reikalavimams ataskaitą, atitinkama mediena ir (arba) medienos produktai sulaikomi; 6.6.4. tuo atveju, kai prieš išgabenant krovinį iš eksporto vietos pasikeičia jo forma (pvz., keičiasi MTUS gairėse nurodyta paskirties vieta, tūris ar rūšis), eksportuotojas privalo paprašyti licencijas išduodančios institucijos atšaukti pirminę eksporto licenciją ir išduoti naują (-as) licenciją (-as). Licencijas išduodanti institucija privalo informuoti LIS apie visas atšauktas eksporto licencijas; 6.6.5. tuo atveju, kai veiklos vykdytojas neteisėtai naudojasi teisėtumo pažymėjimu ir (arba) eksporto licencija, arba jų padirbimo atveju Miškininkystės ministerija taiko taikytinuose reglamentuose nustatytas sankcijas.

6.7. LA: 6.7.1. priėmusi sprendimą, per dvidešimt keturias valandas Miškininkystės ministerijai pateikia patikrinto teisinio dokumento ir (arba) FLEGT licencijos arba neatitikties reikalavimams ataskaitos kopiją; 6.7.2. kas tris mėnesius Miškininkystės ministerijai pateikia išsamią ataskaitą ir viešą ataskaitos santrauką, kurioje nurodo, kiek patikrintų teisinių dokumentų ir (arba) FLEGT pažymėjimų išduota ir kiek bei kokios rūšies neatitikimų nustatyta; jų kopijos pateikiamos Prekybos ministerijai ir Pramonės ministerijai.

7. Stebėsena

Indonezijos MTUS apima pilietinės visuomenės stebėseną (nepriklausomą stebėseną). Siekiant FLEGT SPS atveju sistemą padaryti dar patikimesnę, ji papildoma periodinio vertinimo elementu.

Nepriklausomą stebėseną atlieka pilietinė visuomenė, kuri vertina, kaip veiklos vykdytojai, LP, LV ir LA laikosi Indonezijos MTUS reikalavimų, įskaitant akreditavimo standartus ir gaires. Šiuo tikslu pilietinė visuomenė apibrėžiama kaip Indonezijos juridiniai asmenys, įskaitant NVO, bendruomenės ir atskiri Indonezijos piliečiai.

Periodinio vertinimo tikslas – pateikti nepriklausomą patikinimą, kad Indonezijos MTUS veikia kaip nurodyta, ir taip padidinti išduotų FLEGT licencijų patikimumą. Nepriklausomos stebėsenos išvadomis ir rekomendacijomis remiamasi atliekant periodinį vertinimą. Periodinio vertinimo sąlygos nustatytos VI priede.