Oficialusis leidinys L 300 , 31/12/1972 p. 0189 - 0280

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 2 tomas 1 p. 0041

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 2 tomas 1 p. 0041

specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1972(31.12)L300 p. 0191

specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1972(31.12)L300 p. 0191

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 11 tomas 3 p. 0191

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 11 tomas 2 p. 0191

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 11 tomas 2 p. 0191



Susitarimas Tarp Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos EUROPOS EKONOMINĖ BENDRIJA, ir ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA, NORĖDAMOS dėl Europos ekonominės bendrijos plėtros stiprinti bei plėtoti esamus Bendrijos ir Šveicarijos ekonominius santykius ir, tinkamai atsižvelgdamos į sąžiningos konkurencijos sąlygas, užtikrinti jų prekybos darnią plėtrą tam, kad būtų prisidedama prie Europos kūrimo proceso, Todėl NUSPRENDUSIOS laipsniškai panaikinti iš esmės visos jų prekybos kliūtis vadovaujantis Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos nuostatomis, susijusiomis su laisvosios prekybos zonų kūrimu, PAREIKŠDAMOS, kad jos yra pasirengusios išnagrinėti bet kuriuo susijusiu požiūriu ir visų pirma atsižvelgdamos į įvykius Bendrijoje, galimybę plėtoti ir gilinti tarpusavio santykius tose srityse, kurios pasirodytų esančios naudingos jų ekonominiams interesams, ir išplėsti jas į tas sritis, kurios nėra aptariamos šiame susitarime, NUSPRENDĖ, kad siekiant šių tikslų ir atsižvelgiant į tai, kad jokia šio susitarimo nuostata negali būti aiškinama kaip atleidžianti Susitariančiąsias Šalis nuo įsipareigojimų, kuriuos joms privalu vykdyti pagal kitus tarptautinius susitarimus, SUDARĖ ŠĮ SUSITARIMĄ: 1 straipsnis Šio susitarimo tikslas yra: a) plėtojant abipusę prekybą prisidėti prie darnios ekonominių ryšių tarp Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos plėtros ir taip skatinti Bendrijoje ir Šveicarijoje ekonominės veiklos pažangą, gyvenimo ir užimtumo sąlygų gerinimą bei produktyvumo ir finansinio stabilumo augimą; b) prekyboje tarp Susitariančiųjų Šalių užtikrinti sąžiningos konkurencijos sąlygas; c) šalinant prekybos kliūtis taip prisidėti prie pasaulinės prekybos darnios raidos ir plėtros. 2 straipsnis Šis susitarimas taikomas Bendrijos arba Šveicarijos kilmės produktams: i) kurie klasifikuojami Briuselio nomenklatūros 25–99 skirsniuose, išskyrus I priede išvardytus produktus; ii) kurie yra apibūdinti protokole Nr. 2 tinkamai atsižvelgiant į šiame protokole numatytus susitarimus. 3 straipsnis 1. Prekyboje tarp Bendrijos ir Šveicarijos neįvedamas joks naujas importo muitas. 2. Importo muito mokesčiai laipsniškai panaikinami vadovaujantis šiuo tvarkaraščiu: a) 1973 m. balandžio 1 d. visi muitai sumažinami iki 80 % bazinio muito; b) keturi tolesni sumažinimai – 20 % kiekvienas atliekami: 1974 m. sausio 1 d., 1975 m. sausio 1 d., 1976 m. sausio 1 d., 1977 m. liepos 1 d. 4 straipsnis 1. Su importo muitų laipsnišku panaikinimu susijusios nuostatos taip pat taikomos fiskalinio pobūdžio importo muitams. Susitariančiosios Šalys fiskalinio pobūdžio importo muitą ar kitą fiskalinį muito elementą gali pakeisti vidaus mokesčiu. 2. Taikydamos Europos Bendrijų ir Danijos Karalystės, Airijos, Norvegijos Karalystės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos bei Šiaurės Airijos Karalystės konferencijos metu parengto Akto dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų 38 straipsnį iki 1976 m. sausio 1 d. Danija, Airija, Norvegija ir Jungtinė Karalystė gali išlaikyti fiskalinio pobūdžio muitą arba muito fiskalinį elementą. 3. Laikydamasi 18 straipsnio reikalavimų Šveicarija gali laikinai išlaikyti muitus, atitinkančius fiskalinį elementą importo muituose, taikomuose II priede apibūdintiems produktams. 29 straipsnyje nurodytas Jungtinis komitetas nagrinėja, ar laikomasi ankstesnėje straipsnio dalyje nustatytų sąlygų, visų pirma, ar nebuvo padaryta pakeitimų dėl fiskalinio elemento dydžio. Jungtinis komitetas išnagrinėja situaciją siekdamas perskaičiuoti tokius muitus į vidaus mokėjimus prieš 1980 m. sausio 1 d. arba prieš bet kurią kitą datą, kurią galima nustatyti atsižvelgiant į aplinkybes. 5 straipsnis 1. Kiekvienam produktui taikytinas bazinis muitas, kuris vėliau mažinimas vadovaujantis 3 straipsniu ir protokolu Nr. 1, yra muitas, kuris faktiškai taikomas 1972 m. sausio 1 d. 2. Jei po 1972 m. sausio 1 d. bet koks tarifų sumažinimas dėl muitų susitarimų, sudarytų po Prekybos konferencijos, vykusios Ženevoje nuo 1964 m. iki 1967 m. tampa taikytini, tokie sumažinti muitai pakeičia 1 dalyje nurodytus bazinius muitus. 3. Pagal 3 straipsnį 1 dalį ir protokolą Nr. 1 apskaičiuoti sumažinti muitai taikant suapvalinami iki pirmosios dešimtainės trupmenos skilties. Bendrijai taikant Europos Bendrijų ir Danijos Karalystės, Airijos, Norvegijos Karalystės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos bei Šiaurės Airijos Karalystės konferencijos metu parengto Akto dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų 39 straipsnio 5 dalį konkrečių muitų arba konkrečios mišrių muitų airių muitų tarifų sistemoje dalies atžvilgiu taikomas 3 straipsnis ir protokolas Nr. 1, suapvalinant iki ketvirtosios dešimtainės trupmenos skilties. 6 straipsnis 1. Prekyboje tarp Bendrijos ir Šveicarijos neįvedamas joks naujas importo muitui lygiaverčio poveikio privalomasis mokėjimas. 2. Prekyboje tarp Bendrijos ir Šveicarijos importo muitams lygiaverčiai privalomieji mokėjimai, įvesti 1972 m. sausio 1 d. arba vėliau, panaikinami šiam susitarimui įsigaliojus. Importo muitams lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai, kurie 1972 m. gruodžio 31 d. yra didesni už tuos, kurie buvo faktiškai taikomi 1972 m. sausio 1 d., įsigaliojus šiam susitarimui sumažinami iki pastarojo dydžio. 3. Importo muitams lygiaverčiai privalomieji mokėjimai laipsniškai panaikinami vadovaujantis šiuo tvarkaraščiu: a) vėliausiai iki 1974 m. sausio 1 d. visi mokėjimai sumažinami iki 60 % mokėjimo, taikyto 1972 m. sausio 1 d., dydžio; b) keturi tolesni sumažinimai – 20 % kiekvienas atliekami: 1975 m. sausio 1 d., 1976 m. sausio 1 d., 1977 m. liepos 1 d. 7 straipsnis 1. Prekyboje tarp Bendrijos ir Šveicarijos neįvedamas joks eksporto muitas arba lygiaverčio poveikio privalomasis mokėjimas. Ne vėliau kaip 1974 m. sausio 1 d. panaikinami eksporto muitai ir lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai. 2. Dėl III priede išvardytų produktų – Susitariančiosios Šalys savo nustatyta forma gali imtis priemonių, būtinų savo tiekimo politikai įgyvendinti. 8 straipsnis Protokole Nr. 1 nustatomas tam tikriems produktams taikomas tarifų režimas bei susitarimai. 9 straipsnis Protokole Nr. 2 nustatomas tarifų režimas ir susitarimai, taikytini tam tikriems produktams, gautiems apdorojus žemės ūkio produktus. 10 straipsnis 1. Jei nustatomos konkrečios taisyklės dėl žemės ūkio politikos arba jei pakeičiamos bet kurios galiojančios taisyklės, atitinkama Susitariančioji Šalis gali pakeisti dėl šio Susitarimo sudarytus susitarimus dėl produktų, kurie yra tų taisyklių ar pakeitimų objektas. 2. Tokiais atvejais konkreti Susitariančioji Šalis tinkamai atsižvelgia į kitos Susitariančiosios Šalies interesus. Šiuo tikslu Susitariančiosios Šalys gali konsultuotis tarpusavyje Jungtiniame komitete. 11 straipsnis Protokolas Nr. 3 nustato kilmės taisykles. 12 straipsnis Susitariančioji Šalis, kuri svarsto, ar sumažinti veiksmingo lygmens muitus arba lygiaverčio poveikio privalomuosius mokėjimus trečiosioms valstybėms, kurios naudojasi palankiausio režimo statusu, arba kuri svarsto, ar sustabdyti jų taikymą, kiek tai gali būti įmanoma praneša ne vėliau kaip prieš 30 dienų apie tokio sumažinimo ar sustabdymo įsigaliojimą Jungtiniam komitetui. Ji atkreipia dėmesį į bet kuriuos kitos Susitariančiosios Šalies pasisakymus dėl bet kurių dėl to galinčių atsirasti iškraipymų. 13 straipsnis 1. Prekyboje tarp Bendrijos ir Šveicarijos neįvedami jokie nauji importo kiekybiniai apribojimai arba lygiaverčio poveikio priemonės. 2. Kiekybiniai importo apribojimai panaikinami 1973 m. sausio 1 d. ir kitos lygiaverčio kiekybiniams apribojimams poveikio importo priemonės panaikinamos ne vėliau kaip 1975 m. sausio 1 d. 14 straipsnis 1. Bendrija pasilieka teisę pakeisti naftos produktams, klasifikuojamiems Briuselio nomenklatūros pozicijose 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafino vaškas, mikro-kristalinis vaškas ar bituminiai skalūnai arba kitas mineralinis vaškas) ir 27.14 taikomus susitarimus dėl sprendimų priėmimo pagal bendrą komercinę politiką dėl naftos produktų arba dėl bendros energijos politikos sukūrimo. Tokiu atveju, Bendrija tinkamai atsižvelgia į Šveicarijos interesus tuo tikslu informuodama Jungtinį komitetą, kuris renkasi laikydamasis 31 straipsnyje numatytų sąlygų. 2. Šveicarija pasilieka sau teisę imtis panašių veiksmų, jei susidurtų su panašiomis situacijomis. 3. Pagal 1 ir 2 dalis, susitarimas neapriboja netarifinių taisyklių, taikomų naftos produktų importui. 15 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys paskelbia apie savo pasirengimą skatinti tiek, kiek leidžia jų žemės ūkio politika, prekybos žemės ūkio produktais, kuriems netaikomas susitarimas, darnią plėtrą. 2. Susitariančiosios Šalys nešališkai taiko savo norminius teisės aktus veterinarijos, sveikatos ir augalų sveikatos klausimais ir neįdiegia jokių naujų priemonių, nepagrįstai trukdančių prekybai. 3. Susitariančiosios Šalys, vadovaudamosi 31 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, nagrinėja sunkumus, kurie gali kilti prekiaujant žemės ūkio produktais, ir siekia ieškoti tinkamų sprendimų. 16 straipsnis Nuo 1977 m. liepos 1 d. Šveicarijos kilmės produktams juos importuojant į Bendriją nebus taikomas palankesnis režimas už tą, kurį taiko Bendrijos valstybės narės tarpusavyje. 17 straipsnis Susitarimas netrukdo išlaikyti ir steigti muitų sąjungas, laisvosios prekybos zonas ar sudaryti pasienio prekybos susitarimus, išskyrus tuos atvejus, kai jie keičia šiuo susitarimu numatytus prekybos susitarimus, ypač susijusius su kilmės taisyklėmis. 18 straipsnis Susitariančiosios Šalys nesiima jokių vidaus fiskalinio pobūdžio priemonių ar veiksmų, kuriais tiesiogiai ar netiesiogiai skirtingai vertinami vienos Susitariančiosios Šalies produktai ir panašūs produktai, pagaminti kitos Susitariančiosios Šalies teritorijoje. Eksportuojamiems į vienos iš Susitariančiųjų Šalių teritoriją produktams negali būti grąžinti didesni vidaus mokesčiai negu visų tiesioginių ar netiesioginių mokesčių, kuriais jie buvo apmokestinti, suma. 19 straipsnis Su prekyba prekėmis susiję mokėjimai ir tokių mokėjimų pervedimas į Bendrijos valstybę narę, kurios rezidentas yra kreditorius, arba į Šveicariją, yra atliekamas be jokių apribojimų. Susitariančiosios Šalys susilaiko nuo bet kokių valiutos keitimo ar administracinių apribojimų dotacijoms, trumpalaikiams ir vidutinės trukmės kreditams, skirtiems prekybiniams sandoriams, kuriuose dalyvauja Šalies atstovas, gauti arba grąžinti. 20 straipsnis Šis Susitarimas netrukdo taikyti importo draudimus ar apribojimus, eksporto ar prekių tranzito pateisinamo visuomenės dorovės, teisėtvarkos ar visuomenės saugumo pagrindais, žmonių, gyvūnų ar augalų gyvybės ir sveikatos apsauga, nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsauga, pramoninės ir komercinės nuosavybės apsauga, arba su auksu ar sidabru susijusiais nuostatais. Tačiau tokie draudimai ar apribojimai neprivalo tapti savavališko diskriminavimo ar užslėpto apribojimo priemone prekyboje tarp Susitariančiųjų Šalių. 21 straipsnis Jokia susitarimo nuostata netrukdo Susitariančiajai Šaliai imtis šių priemonių: a) kurios, jos manymu, yra būtinos siekiant neleisti atskleisti informaciją, prieštaraujančią pagrindiniams jos saugumo interesams; b) kurios susijusios su prekyba ginklais, amunicija ar karo reikmenimis arba su būtinais gynybos tikslais mokslo tyrimais, taikomąja veikla ar gamyba, jei tokios priemonės nepablogina konkurencijos sąlygų produktų, kurie nėra konkrečiai skirti kariniams tikslams, atžvilgiu; c) kurios, jos manymu, yra esminės jos saugumui karo ar didelių tarptautinių neramumų metu. 22 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys nesiima jokių priemonių, kurios galėtų sukelti pavojų, kad susitarimo tikslai nebus įgyvendinti. 2. Jos imasi visų bendrojo pobūdžio arba konkrečių priemonių, būtinų tam, kad būtų vykdomi jų įsipareigojimai pagal susitarimą. Jei viena Susitariančioji Šalis mano, kad kita Susitariančioji Šalis neįvykdė įsipareigojimo pagal susitarimą, ji gali imtis atitinkamų priemonių pagal 27 straipsnyje nustatytas sąlygas ir tvarką. 23 straipsnis 1. Toliau išvardyti atvejai yra nesuderinami su tinkamu susitarimo veikimu, kiek jie gali turėti įtakos prekybai tarp Bendrijos ir Šveicarijos: i) visi susitarimai tarp įmonių, įmonių asociacijų sprendimai ir suderinti įmonių veiksmai, kurių tikslas arba rezultatas yra prekių gamybos ar prekybos konkurencijos prevencija, apribojimas ar iškraipymas; ii) vienos ar kelių įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi visose Susitariančiųjų Šalių teritorijose arba didesnėje jų dalyje; iii) bet kokia viešoji pagalba, kuri iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją palaikydama tam tikras įmones ar tam tikrų prekių gamybą. 2. Jei Susitariančioji Šalis yra tos nuomonės, kad ta praktika nesuderinama su šiuo straipsniu, ji gali imtis atitinkamų priemonių pagal 27 straipsnyje nustatytas sąlygas ir tvarką. 24 straipsnis Jei padidėjęs tam tikros prekės importas yra arba gali būti žalingas gamybos veiklai, vykdomai vienos Susitariančiosios Šalies teritorijoje, ir kai šis padidėjimas atsiranda dėl to: i) kad importuojančioje Susitariančioje Šalyje iš dalies ar visiškai, kaip numatyta susitarime, panaikinami muitai ir lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai, kuriais apmokestinama konkreti prekė; ir ii) kad muitai ar lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai, kuriais eksportuojanti Susitariančioji Šalis apmokestina žaliavų arba tarpinių produktų, naudojamų atitinkamų produktų gamyboje, importą, yra daug mažesni už atitinkamus muitus ir mokėjimus, kuriais apmokestina importuojančioji Susitariančioji Šalis; suinteresuotoji Susitariančioji Šalis gali imtis atitinkamų priemonių pagal 27 straipsnyje nustatytas sąlygas ir tvarką. 25 straipsnis Jei viena iš Susitariančiųjų Šalių sužino, kad prekiaujant su kita Susitariančiąja Šalimi vyksta dempingas, ji gali imtis atitinkamų priemonių, nukreiptų prieš tokius veiksmus, vadovaudamasi Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo susitarimu bei laikydamasi 27 straipsnyje nustatytų sąlygų ir tvarkos. 26 straipsnis Jei kyla didelių sutrikimų bet kuriame ūkio sektoriuje arba jei kyla sunkumų, kurie galėtų sukelti didelį regiono ekonominės situacijos pablogėjimą, suinteresuotoji Susitariančioji Šalis gali imtis atitinkamų priemonių laikydamasi 27 straipsnyje nustatytų sąlygų ir tvarkos. 27 straipsnis 1. Tokiu atveju, kai viena Susitariančioji Šalis dėl tam tikrų prekių importo, galinčio sukelti 24 ir 26 straipsniuose minimą situaciją, taiko administracinę procedūrą, kurios tikslas – greitai gauti informacijos apie tarpusavio prekybos srautų tendencijas, apie tai ji praneša kitai Susitariančiajai Šaliai. 2. 22–26 straipsniuose nurodytais atvejais, prieš imdamasi juose numatytų priemonių, arba tais atvejais, kai taikomas šio straipsnio 3 dalies d punktas, kiek galima greičiau, atitinkama Susitariančioji Šalis teikia Jungtiniam komitetui visą susijusią informaciją, kurios reikia nuodugniai išnagrinėti situaciją siekiant rasti Susitariančiosioms Šalims priimtiną sprendimą. Pasirenkant priemones, privalu teikti pirmenybę toms priemonėms, kurios turi mažiausią poveikį susitarimo veikimui. Apie apsaugos priemones nedelsiant pranešama Jungtiniam komitetui, ir dėl jų turi būti periodiškai tariamasi komitete, ypač jei siekiama jų atsisakyti, kai tik tai padaryti leidžia aplinkybės. 3. Įgyvendinant 2 dalį, taikomos šios nuostatos: a) dėl 23 straipsnio – bet kuri Susitariančioji Šalis gali perduoti klausimą Jungtiniam komitetui, jei ji mano, kad ta konkreti praktika yra nesuderinama su tinkamu susitarimo veikimu, kaip apibrėžta 23 straipsnio 1 dalyje. Susitariančiosios Šalys Jungtiniam komitetui teikia visą susijusią informaciją ir pagalbą, kurios komitetui reikia norint išnagrinėti situaciją bei prireikus panaikinti veiklą, dėl kurios pareikšti prieštaravimai. Jei atitinkama Susitariančioji Šalis nenutraukia veiklos, dėl kurios yra pareikšti prieštaravimai, per Jungtinio komiteto nustatytą laikotarpį, arba kai Jungtiniame komitete nesutariama per tris mėnesius nuo to laiko, kai klausimas buvo perduotas jam spręsti, suinteresuotoji Susitariančioji Šalis gali imtis bet kurių apsaugos priemonių, kurios, jos manymu, yra būtinos iškilus dideliems sunkumams, atsirandantiems dėl konkrečios veiklos, visų pirma, ji gali atšaukti tarifų nuolaidas; b) dėl 24 straipsnio – sunkumai, kylantys dėl šiame straipsnyje nurodytos situacijos, perduodami nagrinėti Jungtiniam komitetui, kuris gali priimti bet kurį sprendimą, kurio reikia tokiems sunkumams išspręsti. Jei Jungtinis komitetas arba eksportuojanti Susitariančioji Šalis nepriėmė sprendimo, kuriuo būtų galima išspręsti sunkumus, per 30 dienų nuo to laiko, kai jam buvo pateiktas klausimas, importuojančiai Susitariančiajai Šaliai leidžiama apmokestinti importuojamą prekę kompensaciniu mokesčiu. Kompensacinis mokestis apskaičiuojamas remiantis atitinkamų prekių verte dėl tarifų neatitikimo žaliavų arba jų sudėtyje esančių tarpinių produktų atžvilgiu; c) dėl 25 straipsnio – konsultacijos Jungtiniame komitete vyksta prieš suinteresuotai Susitariančiajai Šaliai imantis atitinkamų priemonių; d) kai dėl ypatingų aplinkybių, reikalaujančių imtis skubių priemonių, negalima iš anksto išnagrinėti situacijos, suinteresuotoji Susitariančioji Šalis 24, 26 ir 25 straipsniuose nurodytais atvejais bei taip pat tuo atveju, kai valstybės pagalba eksportui turi tiesioginio ir neatidėliotino poveikio prekybai, gali tuoj pat imtis atsargumo priemonių, kurių imtis griežtai būtina siekiant pataisyti padėtį. 28 straipsnis Jei viena ar daugiau Bendrijos valstybių narių ar Šveicarija susiduria su sunkumais arba jei joms kyla didelių sunkumų grėsmė dėl mokėjimo balanso, atitinkama Susitariančioji Šalis gali imtis būtinų apsaugos priemonių. Ji nedelsdama apie tai praneša kitai Susitariančiajai Šaliai. 29 straipsnis 1. Įkuriamas Jungtinis komitetas, kuris yra atsakingas už susitarimo administravimą ir užtikrina jo tinkamą įgyvendinimą. Šiuo tikslu jis teikia rekomendacijas ir priima sprendimus susitarime numatytais atvejais. Susitariančiosios Šalys šiuos sprendimus įgyvendina vadovaudamosi savo taisyklėmis. 2. Siekdamos tinkamai įgyvendinti susitarimą, Susitariančiosios Šalys keičiasi informacija ir bet kurios Susitariančiosios Šalies prašymu rengia konsultacijas Jungtiniame komitete. 3. Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarko taisykles. 30 straipsnis 1. Jungtinį komitetą sudaro Bendrijos ir Šveicarijos atstovai. 2. Jungtinis komitetas veikia bendru sutarimu. 31 straipsnis 1. Kiekviena Susitariančioji Šalis pirmininkauja Jungtiniame komitete pagal susitarimus, kurie turi būti numatyti komiteto darbo tvarkos taisyklėse. 2. Pirmininkas šaukia Jungtinio komiteto posėdžius bent jau kartą per metus tam, kad būtų svarstomas bendras susitarimo veikimas. Be to, Jungtinis komitetas susirenka, kai to reikia dėl specialių aplinkybių bet kurios Susitariančios Šalies prašymu ir vadovaujantis sąlygomis, kurios turi būti numatytos komiteto darbo tvarkos taisyklėse. 3. Jungtinis komitetas gali nuspręsti sukurti darbo grupę, kuri jam padėtų vykdyti jo funkcijas. 32 straipsnis 1. Jeigu Susitariančioji Šalis mano, kad Susitariančiųjų Šalių bendram interesui būtų naudinga susitarimu įtvirtintus santykius toliau plėtoti ir stiprinti apimant ir kitas sritis, kurių susitarimas neapima, ji pateikia kitai Susitariančiajai Šaliai pagrįstą siūlymą. Susitariančiosios Šalys gali pavesti Jungtiniam komitetui išnagrinėti tokį siūlymą ir prireikus parengti joms rekomendacijas, ypač siekiant pradėti derybas. 2. Susitarimai, kurie sudaromi įvykus 1 dalyje nurodytoms deryboms, turi būti ratifikuoti arba patvirtinti pagal Susitariančiųjų Šalių vidaus procedūras. 33 straipsnis Susitarimo priedai ir protokolai sudaro jo neatskiriamą dalį. 34 straipsnis Viena Susitariančioji Šalis gali susitarimą denonsuoti, apie tai pranešdama kitai Susitariančiajai Šaliai. Susitarimas nustoja galioti praėjus 12 mėnesių nuo tokio pranešimo dienos. 35 straipsnis Susitarimas taikomas teritorijoms, kurioms taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis ir vadovaujantis toje Sutartyje numatytomis sąlygomis, bei Šveicarijos Konfederacijos teritorijai. 36 straipsnis Šis susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, danų, italų, norvegų, olandų, prancūzų ir vokiečių kalbomis, visi tekstai autentiški. Susitariančiosios Šalys susitarimą patvirtina laikydamosi savo procedūrų. Jis įsigalioja 1973 m. sausio 1 d., jei Susitariančiosios Šalys iki tos dienos pranešė viena kitai, kad tam reikalingos procedūros yra užbaigtos. Vėliau susitarimas įsigalioja pirmą antro mėnesio po to, kai buvo gautas toks pranešimas, dieną. Galutinė tokio pranešimo diena yra 1973 m. lapkričio 30 d. Iki 1973 m. balandžio 1 d. įsigaliojusios nuostatos taikomos šio susitarimo įsigaliojimo dieną, jei jis įsigalioja po tos dienos. Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego lipca tysiąc dziewięćset siedemdziesiątego drugiego roku. Udfærdiget i Bruxelles, den toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds. Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig. Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and seventy-two. Fait à Bruxelles, le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze. Fatto a Bruxelles, il ventidue luglio millenovecentosettantadue. Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig. Udferdiget i Brussel, tjueandre juli nitten hundre og syttito. På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegneIm Namen des Rates der Europäischen GemeinschaftenIn the name of the Council of the European CommunitiesAu nom du Conseil des Communautés européennesA nome del Consiglio delle Comunità europeeNamens de Raad van de Europese GemeenschappenFor Rådet for De Europeiske Fellesskap +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Für die Schwiezerische EidenossenschaftPour la Confédération SuissePer la Confederazione svizzera +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- I PRIEDAS PRODUKTŲ, NURODYTŲ SUSITARIMO 2 STRAIPSNYJE, SĄRAŠAS Briuselio nomenklatūros pozicijos Nr. | Aprašymas | Ex 35.01 | Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai | Ex 35.02 | Albuminai, albuminatai ir kiti albumino dariniai: Albuminai:Kiti:Ovalbuminas ir laktalbuminas:Džiovintas (pavyzdžiui, lakštų, žvynelių, dribsnių, miltelių pavidalo)Kiti | 45.01 | Gamtinė kamštiena, neapdorota, trupinta, granuliuota arba malta; kamštienos atliekos | 54.01 | Linai, žaliaviniai arba apdoroti, bet nesuverpti; linų pakulos ir atliekos (įskaitant verpalų atliekas ir sukedentą žaliavą) | 57.01 | Sėjamosios kanapės (Cannabis sativa), žaliavinės arba apdorotos, bet nesuverptos; sėjamųjų kanapių pakulos ir atliekos (įskaitant verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą) | -------------------------------------------------- II PRIEDAS PRODUKTŲ, NURODYTŲ SUSITARIMO 4 STRAIPSNYJE, SĄRAŠAS Šveicarijos muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | Apsauginis elementas, kuris turi būti panaikintas | CHF/100 kg bruto | 2707. | Alyvos ir kiti aukštatemperatūrinio akmens anglių dervų distiliavimo produktai; panašūs produktai, apibrėžti 27 skirsnio 2 pastaboje: | | | Nekrekinguoti: | | 10 | Skirti varikliams | | 12 | Skirti kitiems tikslams | — | | Krekinguoti: | | | Produktai, kurių ne mažiau kaip 90 % tūrio distiliuojasi iki 200 °C temperatūros (benzolas, toluolas, ksilolas, etc): | | 20 | Skirti varikliams | | 22 | Skirti kitiems tikslams | — | | Kitos alyvos ir distiliavimo produktai, tokie, kaip fenolio, kreozoto, naftaleno ir antraceno alyvos, etc.: | | 30 | Skirti varikliams | | 32 | Skirti kitiems tikslams | | 2709. | Neapdorotos naftos alyvos (žalia nafta) ir neapdorotos alyvos, gautos iš bituminių mineralų: | | 10 | Skirtos varikliams | | 20 | Skirtos kitiems tikslams | __ | 2710. | Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bituminių mineralų, išskyrus neapdorotas; produktai, nenurodyti kitoje vietoje, kurių sudėtyje esančios naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bituminių mineralų, sudaro ne mažiau kaip 70 % masės, be to, šios alyvos yra pagrindinės šių produktų sudėtinės dalys: | | | Skirtos varikliams | | | Produktai, kurių ne mažiau kaip 90 % tūrio distiliuojasi iki 210 °C temperatūros | | 10 | Benzinas ir jo frakcijos ( petroleteris, benzinas, etc.) | — | 12 | Vaitspiritas | — | | Kiti produktai ir distiliatai: | | 20 | Dyzelinė alyva | — | 22 | Nafta | — | 24 | Kiti | — | | Skirti kitiems tikslams: | | | Produktai, kurių ne mažiau kaip 90 % tūrio distiliuojasi iki 210 °C temperatūros | | 30 | Benzinas ir jo frakcijos ( petroleteris, benzinas, etc.) | — | 32 | Vaitspiritas | — | 40 | Produktai, kurie distiliuojasi aukštesnėje kaip 135 °C temperatūroje, kurių mažiau kaip 90 % tūrio distiliuojasi iki 210 °C temperatūros ir daugiau kaip 65 % tūrio iki 250 °C temperatūros (nafta) | — | | Produktai, kurių mažiau kaip 20 % tūrio distiliuojasi iki 300 °C temperatūros (mineralinės tepalinės alyvos, parafino alyvos, vazelino alyvos ir panašios alyvos): | CHF/100 kg bruto | 50 | Nesumaišyti | — | 52 | Sumaišyti | — | 60 | Kiti distiliatai ir produktai, tokie, kaip gazoliai, etc. | — | 64 | Mineraliniai tepalai, skirti tepimui | — | 70 | Alyvos, skirtos šildymo tikslams | — | 2711. | Naftos dujos ir kiti dujiniai angliavandeniliai: | | 10 | Skirti varikliams | — | 20 | Skirtos kitiems tikslams | — | 2901. | Angliavandeniliai: | | | Nearomatiniai: | | | Dujiniai, suskystinti arba nesuskystinti | | | Kiti: | | 12 | Skirti varikliams | — | ex 30 | Aromatiniai: | | | Naudojami variklių veikimui | — | 2904. | Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | ex 10 | Metanolis (metilo alkoholis): | | | nudojami kaip variklių degalai | | ex 30 | Propilo alkohoholiai ir aukštesnieji vienhidroksiliai alkoholiai: | | | naudojami kaip variklių degalai | — | 3706.01 | Kino juostos, eksponuotos ir išryškintos, sudarytos tik iš garso takelio, negatyvai arba pozityvai | vienam metrui | 3707. | Kitos kino juostos, eksponuotos ir išryškintos, su garso takeliu arba be garso takelio, negatyvai arba pozityvai: | | | Kitos, kurių plotis: | | 20 | Ne mažesnis kaip 35 mm | — | 22 | Mažesnis kaip 35 mm | — | ex 3814.01 | Antidetonaciniai preparatai, oksidacijos inhibitoriai, dervų susidarymo inhibitoriai, tirštikliai, antikoroziniai preparatai ir kiti paruošti mineralinių alyvų priedai: | | | Nudojami kaip variklių degalai | — | ex 3818.01 | Sudėtiniai tirpikliai ir skiedikliai, skirti lakams ir panašiems produktams: | | | Naudojami kaip variklių degalai | — | 3819. | Chemijos produktai ir chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų gaminiai (įskaitant sudarytus iš gamtinių produktų mišinių), nenurodyti kitoje vietoje; chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų liekamieji produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | ex 38 | Alkilarilo mišiniai: | — | | Naudojami kaip variklių degalai | | ex 50 | Kiti: | — | | Naudojami kaip variklių degalai | | | | CHF/100 kg bruto | 8406. | Stūmokliniai vidaus degimo varikliai: | | | Skirti automobiliams: | | ex 20 | Dyzeliniai varikliai: Skirti motorinėms transporto priemonėms, klasifikuojamoms 8702.10/22 subpozicijose, išskyrus stūmoklius ir stūmoklių segmentus— | | ex 22 | Kiti: | | | Skirti autotransporto priemonėms, klasifikuojamoms 8702.10/22 subpozicijose, išskyrus stūmoklius ir stūmoklių segmentus | — | 8702. | Autotransporto priemonės, skirtos keleiviams, prekėms ar medžiagoms vežti (įskaitant sportines transporto priemones, išskyrus klasifikuojamas 8709 pozicijoje): | | | Lengvieji automobiliai, kurių kiekvieno masė:— | | 10 | Ne didesnė kaip 800 kg | 29,0 | 12 | Didesnė kaip 800 kg ir mažesnė kaip 1200 kg | 38,0 | 14 | Didesnė kaip 800 kg ir mažesnė kaip 1600 kg | 41,0 | 16 | Didesnė kaip 1600 kg | 59,0 | | Viešųjų paslaugų keleivinės transporto priemonės (tolimojo susisiekimo autobusai, autobusai, troleibusai) ir autotransporto priemonės, skirtos prekėms ar medžiagoms vežti, kurių kiekvienos masė: | | 20 | Ne didesnė kaip 800 kg | — | 21 | Didesnė kaip 800 kg ir mažesnė kaip 1200 kg | — | 22 | Didesnė kaip 800 kg ir mažesnė kaip 1600 kg | — | ex 8704.01 | Autotransporto priemonių, klasifikuojamų 8701, 8702 arba 8703 pozicijose, važiuoklės su pritvirtintais varikliais: | | | Skirti autotransporto priemonėms, klasifikuojamoms 8702.10/22 pozicijose | Kaip 8702.10/22 subpozicijai | 8705. | Autotransporto priemonių, klasifikuojamų 8701, 8702 arba 8703 pozicijose, kėbulai (įskaitant kabinas): | | ex 12 | Kiti: | | | Skirti autotransporto priemonėms, klasifikuojamoms 8702.10/22 subpozicijoje | — | 8706. | Autotransporto priemonių, klasifikuojamų . 8701, 8702 arba 8703 pozicijose, dalys ir priedai: | | | Kiti: | | | Skirti kitoms autotransporto priemonėms: | | ex 20 | Kėbulų komponentai: | | | Autotransporto priemonėms, klasifikuojamoms 8702.10/22 subpozicijoje, išskyrus lentynas bagažui, numerio ženklo laikiklius ir lentynas slidėms | — | | Šarnyriniai velenai, kurių kiekvieno masė: | | ex 26 | Ne didesnė kaip 25 kg: | | | Skirti autotransporto priemonėms, klasifikuojamoms 8702.10/22 subpozicijoje | | ex 34 | Kiti: | | | Skirti utotransporto priemonėms, klasifikuojamoms 8702.10/22 subpozicijoje, išskyrus saugos diržus, pagamintus ratus su padangomis arba be padangų, vandens radiatorius, skirtus varikliams, nesukietėjusio vulkanizuoto kaučiuko kilimėlius ir vairo užvalkalus | — | -------------------------------------------------- III PRIEDAS Produktų, nurodytų susitarimo 7 straipsnyje, sąrašas Briuselio nomenklatūros pozicijos Nr. | Aprašymas | ex 26.03 | Pelenai ir liekanos (išskyrus geležies arba plieno gamybos liekanas), kurių sudėtyje yra metalų arba jų junginių: Kurių sudėtyje yra aliuminioKurių sudėtyje yra švinoKurių sudėtyje yra varioCinko liekanos (šteinai), gautos cinkuojant karštuoju būdu | ex 74.01 | Vario šteinas; neapdorotas varis (rafinuotas arba nerafinuotas); vario atliekos ir laužas: Vario atliekos ir laužas | ex 75.01 | Nikelio šteinai, nikelio oksido aglomeratai ir kiti tarpiniai nikelio metalurgijos produktai; neapdorotas nikelis (išskyrus elektrolitinio dengimo anodus); nikelio atliekos ir laužas: Nikelio atliekos ir laužas | ex 76.01 | Neapdorotas aliuminis; aliuminio atliekos ir laužas: Aliuminio atliekos ir laužas | ex 78.01 | Neapdorotas švinas (įskaitant sidabringąjį šviną); švino atliekos ir laužas: Švino atliekos ir laužas | ex 79.01 | Neapdorotas cinkas; cinko atliekos ir laužas: Cinko atliekos ir laužas | -------------------------------------------------- Protokolas Nr. 1 dėl tam tikriems produktams taikomo režimo A SKYRIUS TAM TIKRŲ ŠVEICARIJOS KILMĖS PRODUKTŲ IMPORTUI Į BENDRIJĄ TAIKOMAS REŽIMAS 1 straipsnis 1. Muitai į Bendriją, nustatyti iš pradžių ir taikomi produktams, kurie klasifikuojami bendrojo muitų tarifo 48 ir 49 skyriuose, išskyrus poziciją Nr. 48.09 (statybinės medienos plaušo arba augalinių pluoštų plokštės, sujungtos arba nesujungtos gamtinėmis arba dirbtinėmis dervomis arba su panašiomis rišamosiomis medžiagomis) laipsniškai panaikinami pagal tokį tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Produktai, klasifikuojami pozicijose ir subpozicijose Nr. 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 ar 48.15 B Muito norma – procentinis dydis | Kiti produktai Taikomo bazinio muito procentinis dydis | 1973 m. balandžio 1 d. | 11–5 | 95 | 1974 m. sausio 1 d. | 11 | 90 | 1975 m. sausio 1 d. | 10–5 | 85 | 1976 m. sausio 1 d. | 10 | 80 | 1977 m. liepos 1 d. | 8 | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1981 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1982 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1983 m. sausio 1 d. | 2 | 20 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 0 | 2. Importo muitai į Airiją, taikomi 1 dalyje nurodytiems produktams, panaikinami laipsniškai pagal tokį tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Taikomas bazinio muito procentinis dydis | 1973 m. balandžio 1 d. | 85 | 1974 m. sausio 1 d. | 70 | 1975 m. sausio 1 d. | 55 | 1976 m. sausio 1 d. | 40 | 1977 m. liepos 1 d. | 20 | 1979 m. sausio 1 d. | 15 | 1980 m. sausio 1 d. | 15 | 1981 m. sausio 1 d. | 10 | 1982 m. sausio 1 d. | 10 | 1983 m. sausio 1 d. | 5 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 3. Nepaisant susitarimo 3 straipsnio, Danija, Norvegija ir Jungtinė Karalystė taiko tokius importo muitus Šveicarijos kilmės produktams, nurodytiems 1 dalyje: Tvarkaraštis | Produktai, klasifikuojami pozicijose ir subpozicijose Nr. 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 ar 48.15 B Muito norma – procentinis dydis | Kiti produktai Taikomas bendrojo muitų tarifo muito procentinis dydis | 1973 m. balandžio 1 d. | 0 | 0 | 1974 m. sausio 1 d. | 3 | 25 | 1975 m. sausio 1 d. | 4 –5 | 37–5 | 1976 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1977 m. liepos 1 d. | 8 | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 6 | 50 | 1981 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1982 m. sausio 1 d. | 4 | 35 | 1983 m. sausio 1 d. | 2 | 20 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 0 | 4. Laikotarpiu nuo 1974 m. sausio 1 d. iki 1983 m. gruodžio 31 d. Danija, Norvegija ir Jungtinė Karalystė turi teisę kiekvienais metais Šveicarijos kilmės produktų importui pradėti taikyti nulinio tarifo kvotas, kurių dydžiai 1974 metams yra pateikti A priede ir kurie prilygsta vidutinei importo apimčiai nuo 1968 m. iki 1971 m., padidintai keturiais 5 % padidėjimais; nuo 1975 m. sausio 1 d. tų tarifų kvotų dydis kiekvienais metais išauga po 5 %. 5. Frazė "pradinės sudėties Bendrija" – tai Belgijos Karalystė, Vokietijos Federalinė Respublika, Prancūzijos Respublika, Italijos Respublika, Didžioji Liuksemburgo Kunigaikštystė ir Nyderlandų Karalystė. 2 straipsnis 1. Importo muitai į pirminės sudėties Bendriją ir į Airiją 2 dalyje nurodytiems produktams laipsniškai mažinami iki nurodytų lygių pagal šį tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Taikomas bazinio muito procentinis dydis | 1973 m. balandžio 1 d. | 95 | 1974 m. sausio 1 d. | 90 | 1975 m. sausio 1 d. | 85 | 1976 m. sausio 1 d. | 75 | 1977 m. sausio 1 d. | 60 | 1978 m. sausio 1 d. | 40 taikant didžiausią 3 % ad valorem (išskyrus subpozicijas Nr. 78.01 A II ir 79.01 A) | 1979 m. sausio 1 d. | 20 | 1980 m. sausio 1 d. | 0 | Tarifų subpozicijoms Nr. 78.01 A II ir 79.01 A, nurodytoms 2 dalyje pateiktoje lentelėje, pradinės sudėties Bendrijos atžvilgiu ir nepaisant susitarimo 5 straipsnio 3 dalies, tarifai mažinamai suapvalinant iki antrosios dešimtainės trupmenos skilties. 2. Pirmesnėje straipsnio dalyje nurodyti produktai yra šie: Bendrojo muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | ex 73.02 | Ferolydiniai, išskyrus feronikelį ir produktus, nurodytus EAPB sutartyje | 76.01 | Neapdorotas aliuminis, aliuminio atliekos ir laužas: A.Neapdorotas | 78.01 | Neapdorotas švinas (įskaitant argentiferinį šviną) švino atliekos ir laužas A.NeapdorotasII.Kiti | 79.01 | Neapdorotas cinkas, cinko atliekos ir laužas: A.Neapdorotas | 81.01 | Volframas, neapdorotas ar apdorotas, ir jo dirbiniai | 81.02 | Molibdenas, apdorotas ar neapdorotas, ir jo dirbiniai | 81.03 | Tantalas, apdorotas ar neapdorotas, ir jo dirbiniai | 81.04 | Kiti netaurieji metalai, apdoroti arba neapdoroti, ir jų dirbiniai; kermetai, apdoroti arba neapdoroti, ir jų dirbiniai: B.KadmisC.KobaltasII.ApdorotasD.ChromasE.GermanisF.Hafnis (celtis)G.ManganasH.Niobis (kolumbis)IJ.StibisK.TitanasL.VanadisM.Uranas, kuriame sumažintas U 235O.CirkonisP.RenisQ.Galis; indis; talisR.Kermetas | 3 straipsnis Importui, kuriam taikomas tarifų režimas, nurodytas 1 ir 2 straipsniuose, išskyrus neapdorotą šviną, kitą nei sidabringasis švinas (klasifikuojamiems Bendrojo muitų tarifo subpozicijoje Nr. 78.01 A II) taikomos metinės nurodomosios ribos, kurias viršijant taikomi muitai trečiųjų šalių atžvilgiu gali būti pakartotinai įvedami pagal šias nuostatas: a) atsižvelgiant į Bendrijos teisę sustabdyti viršutinių ribų taikymą tam tikriems produktams, 1973 m. nustatytos viršutinės ribos pateikiamos B priede. Šios ribos yra apskaičiuojamos darant prielaidą, kad pradinės sudėties Bendrija ir Airija atlieka pirmąjį tarifų mažinimą 1973 m. balandžio 1 d. 1974 m. viršutinė riba atitinka 1973 m. taikomą ribą, pakartotinai kasmet pakoregavus Bendrijai ir padidinus 5 %. Nuo 1975 m. sausio 1 d. viršutinės ribos kiekvienais metais padidinamos 5 %. Šiame protokole nurodytiems produktams, kurie nėra įtraukti į B priedą, Bendrija pasilieka teisę įvesti viršutines ribas, kurios prilygsta vidutinei importo į Bendriją apimčiai remiantis paskutinių ketverių metų statistiniais duomenimis, padidintus apimtį 5 %; kitiems metams tos viršutinės ribos kiekvienais metais padidinamos 5 %; b) jei dvejus metus iš eilės produkto importas, kuriam taikomos viršutinės ribos yra mažesnis už 90 % nustatytą dydį, Bendrija sustabdo šios ribos taikymą; c) iškilus trumpalaikiams ekonominiams sunkumams Bendrija pasilieka teisę po konsultacijų Jungtiniame komitete vieneriems metams išlaikyti nustatytą praeitų metų lygį. d) kiekvienais metais gruodžio mėn. 1 d. Bendrija Jungtiniam komitetui nurodo sąrašą produktų, kuriems ateinančiais metais taikomos viršutinės ribos, ir tų ribų lygius; e) importas pagal tarifų kvotas, atidarytas pagal 1 straipsnio 4 dalį, sugretinamas su tokiems pat produktams nustatytais viršutinių ribų lygiais; f) nepaisant susitarimo 3 straipsnio ir 1 ir 2 šio protokolo straipsnių, kai pasiekiama šiame protokole nurodyto produkto importo viršutinė riba, bendrojo muitų tarifo muitai konkretaus produkto importui gali būti pakartotinai įvesti iki kalendorinių metų pabaigos. Tuo atveju iki 1977 m. liepos 1 d.: i) Danija, Norvegija ir Jungtinė Karalystė pakartotinai įveda šiuos muitus: Metai | Taikomas bendrojo muitų tarifo muitų procentinis dydis | 1973 | 0 | 1974 | 40 | 1975 | 60 | 1976 | 80 | ii) Airija pakartotinai įveda muitus, taikomus trečiosioms šalims. Šio protokolo 1 ir 2 straipsniuose nurodyti muitai pakartotinai įvedami kitų metų sausio 1 d.; g) po 1977 m. liepos 1 d. Susitariančiosios Šalys Jungtiniame komitete išnagrinėja galimybę peržiūrėti procentinį dydį, kuriuo padidinamos viršutinės ribos atsižvelgiant į vartojimo tendencijas bei importą į Bendriją ir patirtį, įgytą taikant šį straipsnį; h) viršutinės ribos panaikinamos tarifų panaikinimo laikotarpio pabaigoje, kaip numatyta šio protokolo 1 ir 2 straipsniuose. 4 straipsnis 1. Pradinės sudėties Bendrija iki 1975 m. gruodžio 1 d. išlaiko mažiausią muitų normą šių produktų importui: Bendrojo muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | Išlaikyta mažiausia norma | 91.01 | Kišeniniai, rankiniai laikrodžiai ir kiti laikrodžiai, įskaitant sekundmačius | 0 – 35 AV dirbiniui | 91.07 | Laikrodžių mechanizmai (įskaitant sekundmačių mechanizmus, sujungti iš dalių A.Su balansyru ir su plaukine spyruokle | 0 – 28 AV dirbiniui | 91.11 | Kitos laikrodžių dalys: B.Laikrodžių mechanizmai, nesurinkti:I.Su balansyru ir su plaukine spyruokle | 0– 28 AV dirbiniui | 2. 1 straipsnio dalyje nurodyti muitai panaikinami dviem vienodais etapais 1976 m. sausio 1 d. ir 1977 m. liepos 1 d. Nepaisant susitarimo 5 straipsnio 3 dalies, taip sumažinti muitai taikomi suapvalinat iki antrosios dešimtainės trupmenos skilties. 3. Susitarimo nuostatos taikomos produktams, klasifikuojamiems Briuselio nomenklatūros 91 skyriuje, jei Šveicarija taiko 1967 m. susitarimo, papildančio Šveicarijos Konfederacijos ir Europos ekonominės bendrijos bei jos valstybių narių susitarimą dėl laikrodžių gamybos pramonės produktų, pasirašyto 1972 m. liepos 20 d., nuostatas. Papildomame susitarime nustatytos prievolės laikomos prievolėmis, kaip apibrėžta šio susitarimo 22 straipsnyje. B SKYRIUS REŽIMAS, TAIKOMAS TAM TIKRŲ BENDRIJOS KILMĖS PRODUKTŲ IMPORTUI Į ŠVEICARIJĄ 5 straipsnis 1. Pradinės sudėties Bendrijos ir Airijos kilmės ir šio protokolo c priede išvardytų produktų importo muitai į Šveicariją laipsniškai panaikinami pagal šį tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Taikomas bazinio muito procentinis dydis | 1973 m. balandžio 1 d. | 95 | 1974 m. sausio 1 d. | 90 | 1975 m. sausio 1 d. | 85 | 1976 m. sausio 1 d. | 80 | 1977 m. liepos 1 d. | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 50 | 1981 m. sausio 1 d. | 35 | 1982 m. sausio 1 d. | 35 | 1983 m. sausio 1 d. | 20 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 2. Produktų, klasifikuojamų Briuselio nomenklatūros pozicijoje Nr. 44.18, turinčių pradinės sudėties Bendrijos ir Airijos kilmės statusą, importo į Šveicariją muitai laipsniškai mažinami pagal šį tvarkaraštį: Tvarkaraštis | Taikomas bazinio muito procentinis dydis | 1973 m. balandžio 1 d. | 95 | 1974 m. sausio 1 d. | 90 | 1975 m. sausio 1 d. | 85 | 1976 m. sausio 1 d. | 80 | 1977 m. liepos 1 d. | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 40 | 1981 m. sausio 1 d. | 20 | 1982 m. sausio 1 d. | 0 | 3. Nepaisant susitarimo 3 straipsnio, Šveicarija pasilieka teisę, atsižvelgdama į ekonominius poreikius ir administracines aplinkybes, taikyti šiuos muitus Danijos, Norvegijos ir Jungtinės Karalystės kilmės ir C priede nurodytų produktų importui: Tvarkaraštis | Taikomas bazinio muito procentinis dydis | 1973 m. balandžio 1 d. | 0 | 1974 m. sausio 1 d. | 25 | 1975 m. sausio 1 d. | 37–5 | 1976 m. sausio 1 d. | 50 | 1977 m. liepos 1 d. | 65 | 1979 m. sausio 1 d. | 50 | 1980 m. sausio 1 d. | 50 | 1981 m. sausio 1 d. | 35 | 1982 m. sausio 1 d. | 35 | 1983 m. sausio 1 d. | 20 | 1984 m. sausio 1 d. | 0 | 6 straipsnis Produktams, klasifikuojamiems Briuselio nomenklatūros pozicijose Nr. 44.18, 48.01 ir 48.07, iškilus didelių sunkumų Šveicarija pasilieka teisę įvesti viršutines nurodomąsias ribas pagal šio protokolo 3 straipsnyje nurodytą tvarką. Importui, viršijančiam šias ribas, gali būti įvedami ne didesni už taikomus trečiosioms šalims muitai. -------------------------------------------------- A PRIEDAS 1974 m. tarifinių kvotų sąrašas DANIJA, NORVEGIJA, JUNGTINĖ KARALYSTĖ Bendrojo muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | Dydis (metrinėmis tonomis) | Danija | Norvegija | Jungtinė Karalystė | 48 skirsnis | POPIERIUS IR KARTONAS; POPIERIAUS PLAUŠIENOS, POPIERIAUS ARBA KARTONO DIRBINIAI | | | | 48.01 | Popierius ir kartonas (įskaitant celiuliozės vatą), pagaminti mašina, ritininis arba lakštinis: | | | | C.Kraftpopierius ir kraftkartonas: | | | | Ex II.Kiti, išskyrus kraftpopierių išoriniams daugiasluoksnio kartono sluoksniams (Kraftliner ) ir maišinį kraftpopierių | — | — | 145 | Ex E.Kiti: | | | | Biblinis popierius (Indijos popierius), kopijavimo popierius ir kitas rašomasis popierius, kurio sudėtyje nėra mechaninės medienos plaušienos arba kurio sudėtyje mechaninė plaušiena sudaro ne daugiau kaip 5 % | — | — | 202 | Tapetai | — | — | 244 | 48.03 | Pergamentas arba nelaidus riebalams pergamentinis popierius ir kartonas, taip pat jo imitacijos ir glazūruotas permatomas popierius, ritininis ir lakštinis | — | — | 126 | 48.07 | Popierius ir kartonas, įmirkytas, padengtas, dažytu paviršiumi, dekoruotu paviršiumi arba spausdintas (nesudarantis 49 skirsnyje klasifikuojamų spaudinių) ritininis arba lakštinis | | | | B.Kiti: | | | | Padengtas spausdinimo arba rašomasis popierius | — | — | 152 | Kitas | — | — | 586 | 48.16 | Dėžės, krepšiai ir kitos pakuotės iš popieriaus arba kartono | — | — | 207 | 48.21 | Kiti dirbiniai iš popieriaus masės, popieriaus, kartono arba celiuliozės vatos: | | | | B.Kiti | — | — | 147 | ex 48 skirsnis | Kiti produktai, klasifikuojami 48 skirsnyje, išskyrus produktus, klasifikuojamus 48.01 A subpozicijoje ir 48.09 pozicijoje | 1261 | 309 | 522 | ex 49 skirsnis | Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos pramonės dirbiniai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai, kuriems taikomi bendrojo muitų tarifo muitai (49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 Ο II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B pozicijos) | 190 | 96 | 756918,00 [1] | [1] Svarų sterlingų. -------------------------------------------------- B PRIEDAS 1973 M. NUSTATYTŲ VIRŠUTINIŲ RIBŲ SĄRAŠAS Bendrojo muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | Dydis (metrinėmis tonomis) | 73.02 | Ferolydiniai: | | C.Ferosilicis | 6617 | 76.01 | Neapdorotas aliuminis; aliuminio atliekos ir laužas: | | A.Neapdorotas | 9824 | -------------------------------------------------- PRIEDAS Produktų, kuriems Šveicarija sumažins Bendrijos atžvilgiu taikomus muitus pailgintu pereinamuoju laikotarpiu, sąrašas Šveicarijos muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | 4801. | Popierius ir kartonas (įskaitant celiuliozės vatą), pagaminti mašina, ritininis arba lakštinis: | 4803. | Pergamentas arba nelaidus riebalams pergamentinis popierius, taip pat jo imitacijos ir glazūruotas permatomas popierius, ritininis arba lakštinis | 20 | Kitas | 4807. | Popierius ir kartonas, įmirkytas, padengtas, dažytu paviršiumi, dekoruotu paviršiumi arba spausdintas (nesudarantis 49 skirsnyje klasifikuojamų spaudinių) ritininis arba lakštinis | 4815. | Kitas popierius ir kartonas, supjaustyti pagal nustatytus matmenis arba formą: | 22 | Kitas | 4821. | Kiti dirbiniai iš popieriaus masės, popieriaus, kartono arba celiuliozės vatos: | 20 | Staltiesės, servetėlės, ir nosinės | -------------------------------------------------- Protokolas Nr. 2 dėl produktų, kuriems taikomos specialios priemonės, kad būtų atsižvelgta į jų sudėtyje esančių žemės ūkio produktų kainų skirtumus 1 straipsnis Siekiant atsižvelgti į žemės ūkio produktų, sudarančių prekes, kurios nurodomos prie šio protokolo pridedamose lentelėse, kainų skirtumus, šis susitarimas netrukdo: i) importuojant apmokestinti kintamo dydžio komponentu arba nustatytu dydžiu arba taikyti vidaus kainos kompensavimo priemones; ii) taikyti dėl eksporto priimtas priemones. 2 straipsnis 1. Prie šio protokolo pridėtose lentelėse nurodytų produktų baziniai muitai yra šie: a) pirminės sudėties Bendrijai: muitai, kurie buvo faktiškai taikyti 1972 m. sausio 1 d.; b) Danijai, Airijai, Norvegijai ir Jungtinei Karalystei: i) Reglamente (EEB) Nr. 1059/69 nurodytų produktų atžvilgiu: - Airijai, - Danijai, Norvegijai ir Jungtinei Karalystei – produktams, kuriems netaikoma Konvencija, įsteigianti Europos laisvosios prekybos asociaciją: muitai, taikant Akto dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų 47 straipsnį, kuris buvo parengtas ir priimtas Europos Bendrijų bei Danijos Karalystės, Airijos, Norvegijos Karalystės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės konferencijos metu; Jungtiniam komitetui laiku pranešama apie šiuos bazinius muitus, tačiau bet kuriuo atveju iki 2 dalyje numatyto pirmojo sumažinimo, ii) kitų produktų atžvilgiu: muitai, kurie buvo faktiškai taikyti 1972 m. sausio 1 d.; c) Šveicarijai: prie šio protokolo pridėtoje II lentelėje nurodyti muitai. 2. Taip apibrėžtų bazinių muitų ir 1977 m. liepos 1 d. taikomų muitų, kurie nurodyti prie šio protokolo pridėtose lentelėse, skirtumai bus laipsniškai mažinami penkis kartus po 20 %, kiekvieną sumažinimą atliekant šiomis datomis: 1973 m. balandžio 1 d., 1974 m. sausio 1 d., 1975 m. sausio 1 d., 1976 m. sausio 1 d., 1977 m. liepos 1 d. Tačiau, jeigu 1977 m. liepos 1 d. taikomas muitas yra bazinis muitas, skirtumas tarp šių muitų turi būti sumažintas 40 % 1974 m. sausio 1 d., o kitą kartą – po 20 % kiekvieną iš toliau nurodytų datų: 1975 m. sausio 1 d., 1976 m. sausio 1 d., 1977 m. liepos 1 d. 3. Nepaisant susitarimo 5 straipsnio 3 dalies, ir Bendrijai taikant Europos Bendrijų ir Danijos Karalystės, Airijos, Norvegijos Karalystės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos bei Šiaurės Airijos Karalystės konferencijos metu parengto Akto dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų 39 straipsnio 5 dalį, konkrečių muitų arba konkrečios mišrių muitų Jungtinės Karalystės muitų tarifų sistemoje dalies atžvilgiu, toliau išvardytiems produktams taikomos 1 ir 2 dalys suapvalinant iki ketvirtosios dešimtainės trupmenos skilties: Jungtinės Karalystės muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | 22.06 | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatinti aromatiniais ekstraktais | ex 22.09 | Spiritai (kiti nei klasifikuojami pozicijoje Nr. 22.08); likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai, sudėtiniai alkoholiniai preparatai (žinomi kaip "koncentruoti ekstraktai"), naudojami gėrimų gamybai: Spiritai, kiti nei romas, arakas, tafija, džinas, viskis, degtinė, kurių etilo alkoholio kiekis 45,2o ar mažiau, ir slyvų, kriaušių arba vyšnių brendis, turintys kiaušinių ar kiaušinio trynių ir (arba) cukraus (sacharozės ar invertuotojo cukraus) | 4. Produktams, kurie klasifikuojami Jungtinės Karalystės muitų tarifo pozicijose Nr. 19.03, 22.06 ir 35.01 ir kurie nurodyti prie šio protokolo pridėtoje I lentelėje, Jungtinė Karalystė iki 1973 m. liepos 1 d. gali atidėti pirmąjį tarifo sumažinimą. 3 straipsnis 1. Šis protokolas taip pat taikomas Bendrojo muitų tarifo subpozicijoje 22.09 C klasifikuojamiems alkoholiniams gėrimams, kurie nenurodyti prie šio protokolo pridėtose I ir II lentelėse. Taisykles, reglamentuojančias šiems produktams taikomą tarifų sumažinimą, priima Jungtinis komitetas. Nustatant šias taisykles arba vėliau, Jungtinis komitetas sprendžia, ar įrašyti į šį protokolą kitus Briuselio nomenklatūros 1–24 skirsniuose nurodytus produktus, kuriems Susitariančiųjų Šalių teritorijose netaikomi žemės ūkio norminiai aktai. 2. Tuo atveju Jungtinis komitetas prireikus papildo protokolo Nr. 3 II ir III priedus. 1 LENTELĖ EUROPOS EKONOMINĖ BENDRIJA Pastaba: Šiame sąraše sutrumpinimai KDK – kintamojo dydžio komponentas, PMC – papildomas muitas cukrui, PMM – papildomas muitas miltams. [1] Bendrojo muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | Baziniai muitai | Muitas, taikomas nuo 1977 m. liepos 1 d. | 15.10 | Riebalų rūgštys, rūgščiosios alyvos, gautos rafinuojant, riebalų alkoholiai: | | | Ex C.Kitos riebalų rūgštys; rūgščiosios alyvos, gautos rafinuojant: | | | Produktai gauti iš pušų medienos, kurių ne mažiau kaip 90 % masės sudaro riebiosios rūgštys | 4,5 % | 0 | 17.04 | Konditerijos gaminiai iš cukraus, neturintys kakavos: | | | A.Saldišaknės ekstraktas, kurio sudėtyje esanti sacharozė sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet nėra kitų medžiagų priedų | 21 % | 12 % | B. Kramtomoji guma | 8 % + ne daugiau kaip 23 % KDK | KDK | C.Baltasis šokoladas | 13 % + ne daugiau kaip 27 % KDK + PMC | KDK | D.Kiti | 13 % + ne daugiau kaip 27 % KDK + PMC | KDK | 18.06 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos: | | | A.Kakavos milteliai, saldinti tik pridedant sacharozę | 10 % + KDK | KDK | B.Grietininiai ledai (kurių sudėtyje nėra ledų miltelių) ir kiti ledai | 12 % + ne daugiau kaip 27 % KDK + PMC | KDK | C.Šokoladas ir šokolado produktai, įdaryti arba neįdaryti; konditerijos gaminiai iš cukraus ir jų pakaitalai, pagaminti iš cukraus pakaitalų, turintys kakavos | 12 % + ne daugiau kaip 27 % KDK + PMC | KDK | D.Kiti: | | | I.Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų arba kurių sudėtyje esantys šie riebalai sudaro mažiau kaip 1,5 % masės: | | | a)tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + ne daugiau kaip 27 % KDK + PMC | KDK | b)kiti: | | | tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g, bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + KDK | KDK | kiti | 19 % + KDK | 6 % + KDK | II.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro: | | | a)ne mažiau kaip 1,5 %, bet ne daugiau kaip 6,5 % | | | 1.Tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + ne daugiau kaip 27 % KDK + PMC | KDK | 2.Kiti: | | | Tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g, bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + KDK | KDK | Kiti | 19 % + KDK | 6 % + KDK | b)daugiau kaip 6,5 % masės, bet mažiau kaip 26 % masės | | | 1.Tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + KDK | KDK | 2.Kiti: | | | tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g, bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + KDK | KDK | kiti | 19 % + KDK | 6 % + KDK | c)ne mažiau kaip 26 % masės: | | | 1.Tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 500 g | 12 % + KDK | KDK | 2.Kiti: | | | Tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 500 g, bet ne didesnė kaip 1 kg | 19 % + KDK | KDK | kiti | 19 % + KDK | 6 % + KDK | 19.01 | Salyklo ekstraktas | 8 % + KDK | KDK | 19.02 | Maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, naudojami kūdikių maistui arba dietiniams ar kulinariniams tikslams, kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 50 % masės | 11 % + KDK | KDK | 19.03 | Makaronai, spagečiai ir panašūs gaminiai | 12 % + KDK | KDK | 19.04 | Tapijoka ir sago palmių šerdys; tapijokos ir sago palmių šerdžių pakaitalai, pagaminti iš bulvių arba kitų krakmolų | 10 % + KDK | KDK | 19.05 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (išpūsti ryžiai, kukurūzų dribsniai ir panašūs gaminiai) | 8 % + KDK | KDK | 19.06 | Ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai | 7 % + KDK | KDK | 19.07 | Duona, džiūvėsiai ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, medaus, kiaušinių, riebalų; sūrio arba vaisių | | | A.Duoniniai traškučiai | 9 % + ne daugiau kaip 24 % KDK + PMM | KDK | B.Macai | 6 % + ne daugiau kaip 20 % KDK + PMM | KDK | C.Diabetikams skirta duona su glitimu | 14 % + KDK | KDK | D.Kiti | 14 % + KDK | KDK | 19.08 | Pyragai, sausainiai, bandelės ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje yra bet koks kiekis kakavos arba kurių sudėtyje nėra kakavos: | | | A.Meduoliai su imbiero priedais ir panašūs produktai | 13 % + KDK | KDK | B.Kiti | 13 % + ne daugiau kaip 30 % KDK + PMM arba 35 % + PMC | KDK | 21.01 | Skrudintų trūkažolių (cikorijų) ir kitų skrudintų kavos pakaitalų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: | | | A.Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai: | | | II.Kiti | 8 % + KDK | KDK | B.Produktų, aprašytų A subpozicijoje, ekstraktai, esencijos ir koncentratai: | | | II.Kiti | 14 % + KDK | KDK | 21.04 | Padažai, sumaišyti uždarai ir sumaišyti pagardai: | | | B.Kiti: | | | kurių sudėtyje yra pomidorų | 18 % | 10 % | nenurodyti | 18 % | 6 % | 21.05 | Sriubos ir sultiniai, skysto, kieto arba miltelių pavidalo, homogenizuoti sudėtiniai maisto produktai | | | A.Sriubos ir sultiniai, skysti, tiršti arba miltelių pavidalo: | | | kurių sudėtyje yra pomidorų | 18 % | 10 % | nenurodyti | 18 % | 6 % | 21.06 | Natūralios mielės (aktyviosios arba neaktyviosios); paruošti kepimo milteliai: | | | A.Aktyviosios natūralios mielės: | | | II.Kepimo mielės | 15 % + KDK | KDK | B.Neaktyviosios natūralios mielės: | | | I.Tablečių, kubelių ar panašių pavidalų arba tiesiogiai supakuotos į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % | 4 % | II.Kitos | 8 % | 4 % | 21.07 | Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | A.Grūdai, turintys grūdų arba burbuolių pavidalą, apvirti arba paruošti kitu būdu | 13 % + KDK | KDK | B.Ravioliai, makaronai, spagečiai ir panašūs produktai, neįdaryti, virti; pirmiau nurodyti produktai, įdaryti | 13 % + KDK | KDK | C.Grietininiai ledai (kurių sudėtyje nėra ledų miltelių) ir kiti ledai | 13 % + KDK | KDK | D.Paruoštas jogurtas; paruoštas pienas, miltelių pavidalo, naudojami kūdikiams maitinti skirtiems produktams arba dietiniams ar kulinarijos tikslams | 13 % + KDK | KDK | E.Sūris fondues | 13 % + ne daugiau kaip 35 AV 100 kg neto masės | KDK su ne daugiau kaip 25 AV 100 kg neto masės | F.Kiti: | | | I.Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų arba kurių sudėtyje esantys tokie riebalai sudaro mažiau kaip 1,5 % masės: | | | a)kurių sudėtyje nėra sacharozės arba kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro mažiau kaip 5 % masės: | | | ex. 1. Kurių sudėtyje nėra krakmolo arba kurių sudėtyje esantis krakmolas sudaro mažiau kaip 5 % masės:–baltymų hidrolizatai, mielių autolizatai | 20 % | 6 % | 2.Kurių sudėtyje esantis krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės | 13 % + KDK | KDK | b)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet mažiau kaip 15 % masės | 13 % + KDK | KDK | c)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 15 %, bet mažiau kaip 30 % masės | 13 % + KDK | KDK | d)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 30 %, bet mažiau kaip 50 % masės | 13 % + KDK | KDK | e)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 50 %, bet mažiau kaip 85 % masės | 13 + KDK | KDK | f)kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) sudaro ne mažiau kaip 85 % masės | 13 % + KDK | KDK | II.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 1,5 %, bet mažiau kaip 6 % masės | 13 % + KDK | KDK | III.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 12 % masės | 13 % + KDK | KDK | IV.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 12 %, bet mažiau kaip 18 % masės | 13 % + KDK | KDK | V.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 18 %, bet mažiau kaip 26 % masės | 13 % + KDK | KDK | VI.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 26 %, bet mažiau kaip 45 % masės: | | | tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + KDK | KDK | kiti | 13 % + KDK | 6 % + KDK | VII.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 26 %, bet mažiau kaip 45 % masės: | | | tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + KDK | KDK | kiti | 13 % + KDK | 6 % + KDK | VIII.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 65 %, bet mažiau kaip 85 % masės: | | | tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + KDK | KDK | kiti | 13 % + KDK | 6 % + KDK | F. IX.Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro ne mažiau kaip 85 % masės: | | | tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg | 13 % + KDK | KDK | kiti | 13 % + KDK | 6 % + KDK | 22.02 | Limonadai, aromatizuoti mineraliniai vandenys bei aromatizuoti gazuotieji vandenys ir kiti nealkoholiniai gėrimai, į kuriuos nepridėta vaisių ir daržovių sulčių, klasifikuojamų 20.07 pozicijoje: | | | ex A.Kurių sudėtyje nėra pieno arba pieno riebalų: | | | į kuriuos pridėta cukraus (sacharozės arba invertuotojo cukraus) | 15 % | 0 | B.Kiti | 8 % + KDK | KDK | 22.03 | Salyklinis alus | 24 % | 10 % | 22.06 | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatizuoti aromatiniais ekstraktais: | | | A.Kurių faktinė alkoholio koncentracija ne didesnė kaip 18o, induose, kurių talpa: | | | I.Ne didesnė kaip 2 litrai | 17 AV /hl | 0 | II.Didesnė kaip 2 litrai | 14 AV /hl | 0 | B.Kurių faktinė alkoholio koncentracija ne didesnė kaip 18o, bet ne didesnė kaip 22o, induose, kurių talpa: | 19 AV /hl | 0 | I.Ne didesnė kaip 2 litrai | | | II.Didesnė kaip 2 litrai | 16 AV /hl | 0 | C.Kurių faktinė alkoholio koncentracija didesnė kaip 22o, induose, kurių talpa: | | | I.Ne didesnė kaip 2 litrai | 1,60 AV /hl alkoholio laipsniui + 10 AV/hl | 0 | II.Didesnė kaip 2 litrai | 1,60 AV /hl alkoholio laipsniui | 0 | 22.09 | Spiritai (išskyrus klasifikuojamus 22.08 pozicijoje); likeris ir kiti spiritiniai gėrimai; sudėtiniai alkoholiniai preparatai (vadinami "koncentruotais ekstraktais"), skirti gėrimų gamybai: | | | C.Spiritiniai gėrimai: | | | Ex VKiti: | | | kurių sudėtyje yra kiaušinių arba kiaušinių trynių ir/arba cukraus (sacharozės arba invertuotojo cukraus): | | | a)ne didesnė kaip 2 litrai | 1,60 AV /hl alkoholio laipsniui + 10 AV/hl | 1 AV /hl alkoholio laipsniui +6 AV/hl | b)didesnė kaip 2 litrai | 1,60 AV /hl alkoholio laipsniui | 1 AV/hl alkoholio laipsniui | 29.04 | Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | C.Polihidroksiliniai alkoholiai: | | | II.Manitolis | 12 % + KDK | 8 % + KDK | C. III.Gliucitolis (sorbitolis) | | | a)vandeniniame tirpale: | | | 1.Kurio sudėtyje esantis manitolis, išreikštas gliucitolio (sorbitolio) kiekiu, sudaro ne daugiau kaip 2 % masės | 12 % + KDK | 6 % + KDK | 2.Kiti | 9 % + KDK | 6 % + KDK | b)kiti: | | | 1.Kurio sudėtyje esantis manitolis, išreikštas gliucitolio (sorbitolio) kiekiu, sudaro ne daugiau kaip 2 % masės | 12 % + KDK | 6 % + KDK | 2.Kiti | 9 % + KDK | 6 % + KDK | 29.10 | Acetaliai ir hemiacetaliai, ir acetaliai ir hemiacetaliai, kurių molekulėse yra deguoninių funkcinių grupių, ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | ex B.Kiti: | | | Metilogliukozidai | 14,4 % | 8 % | 29.14 | Monokarboksirūgštys ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys; jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | Ex A.Sočiosios alifatinės monokarboksirūgštys: | | | Manitolio ir gliucitolio (sorbitolio) esteriai | Nuo 8,8 % iki 18,4 % | 8 % | Ex B.Nesočiosios alifatinės monokarboksirūgštys: | | | Manitolio ir gliucitolio (sorbitolio) esteriai | Nuo 12 % iki 13,6 % | 8 % | 29.15 | Polikarboksirūgštys ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys; jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | A.Alifatinės polikarboksirūgštys: | | | Ex V.Kiti: | | | Itakono rūgštis ir jos druskos bei esteriai: | 10,4 % | 0 | 29.16 | Karboksirūgštys, kurių molekulėse yra alkoholinė, fenolinė, aldehidinė ar ketoninė funkcinė grupė ir kitos karboksirūgštys, kurių molekulėse yra deguoninių funkcinių grupių, ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys; jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | A.Karboksirūgštys, kurių molekulėse yra alkoholinė funkcija: | | | I.Pieno rūgštis ir jos druskos bei esteriai | 13,6 % | 0 | IV.Citrinų rūgštis ir jos druskos bei esteriai: | | | a)citrinų rūgštis | 15,2 % | 0 | b)neapdorotas kalcio citratas | 5,6 % | 0 | c)kiti | 16 %. | 0 | Ex VIII.Kiti: | | | glicerolio, glikolio, cukraus, izocukraus ir heptacukraus rūgštys ir jų druskos bei esteriai | 12 % | 8 % | 29.35 | Heterocikliniai junginiai; nukleino rūgštys: | | | Ex Q.Kiti: | | | bevandeniai manitolio ir gliucitolio (sorbitolio) junginiai, išskyrus maltolį ir izomaltolį | 10,4 % | 8 % | 29.43 | Chemiškai gryni cukrūs, išskyrus sacharozę, gliukozę ir laktozę; cukrų eteriai ir cukrų esteriai bei jų druskos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 29.39, 29.41 ir 29.42 pozicijose: | | | B.Kiti | 20 % | 8 % | 29.44 | Antibiotikai: | | | A.Penicilinai | 16,8 % | 0 | 35.01 | Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeininiai klijai: | | | A.Kazeinas: | | | 1.Skirtas regeneruotų tekstilės pluoštų gamybai [1] | 2 % | 0 | II.Skirtas naudoti pramonėje, išskyrus maisto produktų ir pašarų gamybą: [1] | | | kurio sudėtyje esančio vandens kiekis sudaro ne mažiau kaip 50 % masės | 5 % | 0 | kiti | 5 % | 3 % | III.Kiti | 14 % | 12 % | B.Kazeino klijai | 13 % | 11 % | C.Kiti | 10 % | 8 % | 35.05 | Dekstrinai ir dekstrininiai klijai; tirpūs arba skrudinti krakmolai; krakmolo klijai: | | | A.Dekstrinai; tirpūs arba skrudinti krakmolai | 14 % + KDK | KDK | B.Klijai, pagaminti iš dekstrino arba krakmolo | 13 % + ne daugiau kaip 18 % KDK | KDK | 35.06 | Paruošti klijai, nenurodyti kitoje vietoje; produktai, tinkami naudoti kaip klijai, pateikiami mažmeninei prekybai kaip klijai, kurių pakuotės masė ne didesnė kaip 1 kg: | | | A.Paruošti klijai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | ex II.Kiti klijai: | | | daugiausia sudaryti iš natrio silikato emulsijos | 12,8 % | 0 | Ex B.Produktai, tinkami naudoti kaip klijai, pateikiami mažmeninei prekybai kaip klijai pakuotėse, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg: | | | daugiausia sudaryti iš natrio silikato emulsijos | 15,2 % | 0 | 38.12 | Paruošti dažiklių fiksatoriai, užpildai ir kandikai, naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose: | | | A.Paruošti dažiklių fiksatoriai ir paruošti užpildai: | | | I.Daugiausia iš krakmolingų medžiagų | 13 % + ne daugiau kaip 20 % KDK | KDK | 38.19 | Chemijos produktai ir chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų gaminiai (įskaitant sudarytus iš gamtinių produktų mišinių), nenurodyti kitoje vietoje; chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų liekamieji produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | Q.Liejimo gurgučių rišikliai daugiausia sudaryti iš sintetinių dervų | 12,8 % | 8 % | ex T.Kiti: | | | gliucitolio (sorbitolio) krekingo produktai | 14,4 % | 8 % | 39.02 | Polimerizacijos ir kopolimerizacijos produktai (pavyzdžiui, polietilenas, politetrahaloetilenai, poliizobutilenas, polistirenas, polivinilchloridas, polivinilacetatas, polivinilchloracetatas ir kiti polivinilo dariniai, poliakriliniai ir polimetakriliniai dariniai, kumaroninės-ideninės dervos): | | | ex C.Kiti: | | | klijai, daugiausia sudaryti iš dervų emulsijų | Nuo 12 % iki 18,4 % | 0 | 39.06 | Kiti stambiamolekuliniai polimerai, dirbtinės dervos ir dirbtiniai plastikai, įskaitant algino rūgštį, jos druskas ir esterius; linoksinas: | | | ex B.Kiti:dekstranas | 16 % | 6 % | nenurodyti, išskyrus linoksiną | 16 % | 8 % | II LETELĖ ŠVEICARIJA Šveicarijos muitų tarifų pozicijos Nr. | Aprašymas | [2]Bazinis muitas | [2]Muitas, taikomas nuo 1997 m. liepos 1 d. | CHF/100 kg bruto | CHF/100 kg bruto | 1510. | Riebalų rūgštys, rūgščiosios alyvos, gautos rafinuojant, riebalų alkoholiai: | | | ex 20 | talo alyvos riebalų rūgštys | 1,0 | 0 | 1704. | Konditerijos gaminiai iš cukraus, neturintys kakavos: | | | 20 | kramtomoji guma | 41,0 + ne daugiau kaip 70,0 KDK | KDK | 30 | kiti | 53,0 + ne daugiau kaip 90,0 KDK | KDK | 1806.01 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos: | | | ex | grietininiai ledai | 50,0 | 47,50 | ex | kiti, išskyrus mišinius, kurių sudėtyje esantys sviesto riebalai sudaro daugiau kaip 12 % masės arba daugiau kaip 20 % pieno sudedamųjų dalių, didesnėse kaip 1 kg neto masės pakuotėse | 50,0 | 40,0 | 1901.01 | Salyklo ekstraktas | 20,0 + KDK | KDK | 1902. | Maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, naudojami kūdikių maistui arba dietiniams ar kulinariniams tikslams, kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 50 % masės: | | | ex 10 | maisto produktai, kuriuose bulvių miltai dominuoja manų kruopose, dribsniuose, etc., arba ir ne maisto produktai, kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 12 % masės, didesnėse kaip 2 kg neto masės pakuotėse | 10,0 + KDK | KDK | ex 20 | kiti, išskyrus maisto produktus, kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 12 % masės, didesnėse kaip 2 kg neto masės pakuotėse | 20,0 + ne daugiau kaip 40,0 KDK | KDK | 1903.01 | Makaronai, spagečiai ir panašūs gaminiai | 3,0 + ne daugiau kaip 25,0 KDK | KDK | 1904. | Tapijoka ir sago palmių šerdys; tapijokos ir sago palmių šerdžių pakaitalai, pagaminti iš bulvių arba kitų krakmolų: | | | 10 | tapijoka, pagaminta iš bulvių krakmolo | 5,0 | 4,0 | 20 | kiti | 2,50 | 2,0 | 1905.01 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus: išpūsti ryžiai, kukurūzų dribsniai ir panašūs gaminiai | 25,0 | 20,0 | 1906.01 | Ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai | 40,0 | 32,0 | 1907. | Duona, džiūvėsiai ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, medaus, kiaušinių, riebalų; sūrio arba vaisių: | | | 10 | nepateikti supakuoti pardavimui | 5,0 | 4,0 | 20 | pateikti bet kaip, supakuoti pardavimui | 15,0 + ne daugiau kaip 35,0 KDK | KDK | 1908. | Pyragai, sausainiai, bandelės ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje yra bet koks kiekis kakavos, arba kurių sudėtyje nėra kakavos: | | | 10 | į kuriuos nepridėta cukraus, kakavos arba šokolado | 27,0 + ne daugiau kaip 55,0 KDK | KDK | 20 | kiti | 60,0 + ne daugiau kaip 100,0 KDK | KDK | 2101. | Skrudintų trūkažolių (cikorijų) ir kitų skrudintų kavos pakaitalų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: | | | ex 10 | skrudinti kavos pakaitalai, sveiki arba supjaustyti gabalais, išskyrus skrudintas trūkažoles | 2,0 | 1,60 | ex 12 | kiti, išskyrus skrudintos trūkažolės produktus | 21,0 + ne daugiau kaip 50,0 KDK | KDK | 2104. | Padažai, sumaišyti uždarai ir sumaišyti pagardai: | | | | skirti pramoninei gamybai | 10,0 | 0 | | kiti: | | | 10 | produktai, kurių sudėtyje yra pomidorų | 50,0 | 27,50 | 20 | kiti | 50,0 | 0 | 2105. | Sriubos ir sultiniai, skysto, kieto arba miltelių pavidalo, homogenizuoti sudėtiniai maisto produktai: | | | 10 | sriubos ir sultiniai, skysti, tiršti arba miltelių pavidalo | | | | produktai, kurių sudėtyje yra pomidorų | 50,0 | 27,50 | | kiti | 50,0 | 0 | 2106. | Natūralios mielės (aktyviosios arba neaktyviosios); paruošti kepimo milteliai: | | | ex 20 | kitos natūralios mielės | 10,0 | 4,0 | 2107. | Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | ex 10 | daržovių koncentratų ir ekstraktų nealkoholiniai mišiniai, į kuriuos pridėta cukraus arba ne | 120 + KDK | | 16 | javų grūdai, smulkinti ir paruošti kukurūzų dribsnių gamybai ir panašūs produktai | 6,0 | 4,80 | 20 | konservuoti kukurūzai | 13 + ne daugiau kaip 25 KDK | KDK | 22 | greitai išverdantys ryžiai | 30,0 | 24,0 | 26 | kūdikiams maitinti skirti produktai | 50,0 | 40,0 | ex 40 | grietininiai ledai | 110,0 | 100,0 [3] | ex 40 | baltymų hidrolizatai, mielių autolizatai | 110,0 | 30,0 | ex 40 | paruošti jogurtai | 110,0 | 100,0 | ex 40 | kiti, išskyrus produktus, kurių sudėtyje esantys sviesto riebalai sudaro daugiau kaip 12 % masės arba daugiau kaip 20 % pieno sudedamųjų dalių, didesnėse kaip 1 kg neto masės pakuotėse | 44 + KDK | KDK | 2202. | Limonadai, aromatizuoti mineraliniai vandenys ir aromatizuoti gazuotieji vandenys ir kiti nealkoholiniai gėrimai, į kuriuos nepridėta vaisių ir daržovių sulčių, klasifikuojamų 20.07 pozicijoje: | | | 40 | kiti | 8,0 | 6,40 | 2203. | Salyklinis alus: | | | 08 | cisternose arba statinėse, kurių talpa didesnė kaip 2 hektolitrai | 15,0 [4] | 6,0 [4] | 10 | statinėse, kurių talpa ne didesnė kaip 2 hektolitrai | 9,0 [4] | 3,50 [4] | | buteliuose, skardinėse ir panašiose talpyklose: | | | 12 | stikliniuose buteliuose | 16,0 [4] | 6,0 [4] | 14 | kiti | 20,0 [4] | 8,0 [4] | 2206. | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatizuoti aromatiniais ekstraktais: | | | 10 | kurių alkoholio koncentracija ne didesnė kaip 18o | 30,0 | 0 | 20 | kurių alkoholio koncentracija didesnė kaip 18o | 50,0 | 0 | 2209. | Spiritai (išskyrus klasifikuojamus 2208 pozicijoje); likeris ir kiti spiritiniai gėrimai; sudėtiniai alkoholiniai preparatai (vadinami "koncentruotais ekstraktais"), skirti gėrimų gamybai: | | | ex 40 | likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai, į kuriuos pridėta cukraus, aromatizuoti arba nearomatizuoti: į kuriuos pridėta cukraus arba kiaušinių | 75,0 | 45,0 | 2904. | Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | 50 | gliucitolis (sorbitolis) | 2,20 | 0 | ex 60 | manitolis | 1,50 | 0 | ex 2910.01 | metilogliukozidai | 2,0 | 0 | ex 2914.44 | manitolio ir gliucitolio (sorbitolio) esteriai | 1,50 | 0 | ex 2915.30 | Itakono rūgštis, jos druskos ir esteriai | 1,50 | 0 | 2916. | Karboksirūgštys, kurių molekulėse yra alkoholinė, fenolinė, aldehidinė ar ketoninė funkcinė grupė ir kitos karboksirūgštys, kurių molekulėse yra deguoninių funkcinių grupių, ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys; jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | | | 10 | pieno rūgštis | 0,75 | 0 | 12 | pieno rūgšties druskos (laktatai) | 5,0 | 0 | 30 | citrinų rūgštis | 2,0 | 0 | 32 | citrinų rūgšties druskos (citratai) | 2,0 | 0 | ex 60 | Pieno rūgšties druskos esteriai ir citrinų rūgšties esteriai; gliukono rūgštis, jos druskos ir esteriai; glicerolio, glikolio, cukraus, izocukraus ir heptacukraus rūgštys ir jų druskos bei esteriai | 2,50 | 0 | 2935. ex 30 | bevandeniai manitolio ir gliucitolio (sorbitolio) junginiai (pavyzdžiui, sorbitano) išskyrus maltolį ir izomaltolį | 1,50 | 0 | 2943. | Chemiškai gryni cukrūs, išskyrus sacharozę, gliukozę ir laktozę; cukrų eteriai ir cukrų esteriai bei jų druskos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2939, 2941 ir 2942 pozicijose: | | | ex 10 | sorbozė | 8,50 | 0 | ex 20 | sorbozės druskos ir esteriai | 1,50 | 0 | ex 2944.01 | Penicilinai | 50,0 | 0 | 3501. | Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeininiai klijai: | | | 20 | kazeininiai klijai | 22,0 | 15,0 | 3505.01 | Dekstrinai ir dekstrininiai klijai; tirpūs arba skrudinti krakmolai; krakmolo klijai | 6,0 | 4,80 | 3506. | Paruošti klijai, nenurodyti kitoje vietoje; produktai, tinkami naudoti kaip klijai, pateikiami mažmeninei prekybai kaip klijai, kurių pakuotės masė ne didesnė kaip 1 kg: | | | ex 12 | daugiausia sudaryti iš natrio silikato emulsijos | 7,0 | 0 | ex 20 | daugiausia sudaryti iš natrio silikato emulsijos | 20,0 | 0 | ex 3812.01 | Paruošti dažiklių fiksatoriai ir paruošti užpildai, daugiausia sudaryti iš krakmolo | 5,0 | 0 | 3819. | Chemijos produktai ir chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų gaminiai (įskaitant sudarytus iš gamtinių produktų mišinių), nenurodyti kitoje vietoje; chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų liekamieji produktai, nenurodyti kitoje vietoje: | | | ex 50 | gliucitolio (sorbitolio) krekingo produktai; liejimo gurgučių rišikliai, daugiausia sudaryti iš sintetinių dervų | 1,50 | 0 | 3902. | Polimerizacijos ir kopolimerizacijos produktai: | | | ex 20 | klijai, daugiausia sudaryti iš dervų emulsijų | 6,50 | 0 | ex 22 | klijai, daugiausia sudaryti iš dervų emulsijų | 6,50 | 0 | 3906. | Kiti stambiamolekuliniai polimerai, dirbtinės dervos ir dirbtiniai plastikai, įskaitant algino rūgštį, jos druskas ir esterius; linoksinas: | | | ex 10 | išskyrus algino rūgštį, jos druskas ir esterius ir išskyrus linoksiną | 2,50 | 0 | ex 20 | išskyrus algino rūgštį, jos druskas ir esterius ir išskyrus linoksiną | 2,50 | 0 | ex 30 | išskyrus algino rūgštį, jos druskas ir esterius ir išskyrus linoksiną | 15,0 | 0 | ex 32 | išskyrus algino rūgštį, jos druskas ir esterius ir išskyrus linoksiną | 30,0 | 0 | ex 40 | išskyrus algino rūgštį, jos druskas ir esterius ir išskyrus linoksiną | 40,0 | 0 | ex 42 | išskyrus algino rūgštį, jos druskas ir esterius ir išskyrus linoksiną | 55,0 | 0 | [1] Šios subpozicijos įrašui taikomos sąlygos, kurias nustato kompetentingos institucijos. [2] Produktams, kurių sudėtyje yra alkoholio, taikomi mokėjimai, kuriuos nustato Šveicarijos muitų įstatymai dėl alkoholio. [3] Ši norma bus sumažinta iki 90 CHF, kai visoje Bendrijos teritorijoje leidžiama pardavinėti valgomuosius ledus, kurių sudėtyje yra augalinių riebalų. [4] Su papildomu muitu (miežiai ir kiti pagrindiniai produktai, naudojami alaus gamyboje). -------------------------------------------------- Protokolas Nr. 3 dėl sąvokos "produktų kilmė" apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų I DALIS Sąvokos "produktų kilmė" apibrėžimas 1 straipsnis Siekiant įgyvendinti Susitarimą ir nepažeidžiant šio protokolo 2 ir 3 straipsnių nuostatų, šie produktai laikomi: 1. Bendrijos kilmės produktais: a) visiškai gauti Bendrijoje produktai; b) Bendrijoje gauti produktai, kuriuos gaminant naudojami kiti nei a punkte nurodyti produktai, jei tokie produktai buvo pakankamai apdirbti ar perdirbti, kaip apibrėžta 5 straipsnyje. Tačiau šis reikalavimas netaikomas produktams, kurie, kaip apibrėžta šiame protokole, yra kilę Šveicarijoje. 2. Šveicarijos kilmės statusą turintys produktai: a) Šveicarijoje visiškai gauti produktai; b) Šveicarijoje gauti produktai, kuriuos gaminant naudojami kiti nei a punkte nurodyti produktai, jei tokie produktai buvo pakankamai apdirbti ar perdirbti, kaip apibrėžta 5 straipsnyje. Tačiau šis reikalavimas netaikomas produktams, kurie, kaip apibrėžta šiame protokole, yra kilę Bendrijoje. C sąraše nurodyti produktai laikinai nepatenka į šio protokolo taikymo sritį. 2 straipsnis 1. Kadangi prekyba tarp Bendrijos ir Austrijos, Suomijos, Islandijos, Portugalijos ir Švedijos ir tarp Šveicarijos bei pastarųjų penkių valstybių, ir taip pat tarp kiekvienos iš tų penkių valstybių tarpusavyje yra reglamentuojama susitarimais, kuriuose nustatomos identiškos šiam protokolui taisyklės, šie produktai laikomi: A. Bendrijos kilmės produktais: 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti produktai juos eksportavus iš Bendrijos nebuvo apdirbti ar perdirbti bet kurioje iš šių penkių šalių arba nebuvo pakankamai perdirbti ar apdirbti, kad būtų galima jiems suteikti vienos iš šių šalių statusą kilmės statusą, vadovaujantis pirmiau nurodytų susitarimų šio protokolo 1 straipsnio 1 dalies b punkto ir 2 straipsnio b dalies nuostatomis, tuo atveju, kai: a) tik produktai, kilę šiose penkiose šalyse arba Bendrijoje arba Šveicarijoje buvo panaudoti perdirbant ar apdirbant; b) jei procentinė taisyklė apriboja 5 straipsnio A arba B sąrašuose pateiktų kilmės statuso neturinčių produktų, kurie gali būti panaudoti tam esant tam tikrom sąlygoms, dalį vertėje, pridedamoji vertė gaunama kiekvienoje šalyje pagal procentines taisykles ir pagal kitas taisykles, kurios pateiktos nurodytuose sąrašuose, nesudarant galimybes kumuliacijai iš vienos šalies į kitą. B. Šveicarijos kilmės statusą turintys produktai: 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti produktai juos eksportavus iš Šveicarijos nebuvo apdirbti ar perdirbti bet kurioje iš šių penkių šalių arba nebuvo pakankamai apdirbti ar perdirbti, kad būtų galima jiems suteikti vienos iš šių šalių statusą kilmės statusą, vadovaujantis pirmiau nurodytų susitarimų šio protokolo 1 straipsnio 1 dalies b punkto ir 2 straipsnio b dalies nuostatomis, tuo atveju, kai: a) tik produktai kilę šiose penkiose šalyse, arba Bendrijoje, arba Šveicarijoje buvo panaudoti perdirbant ar apdirbant; b) jei procentinė taisyklė apriboja 5 straipsnio A arba B sąrašuose pateiktų kilmės statuso neturinčių produktų, kurie gali būti panaudoti tam esant tam tikrom sąlygoms, dalį vertėje, pridedamoji vertė gaunama kiekvienoje šalyje pagal procentines taisykles ir pagal kitas taisykles, kurios pateiktos nurodytuose sąrašuose, nesudarant galimybes kumuliacijai iš vienos šalies į kitą. 2. Siekiant įgyvendinti 1 dalies A punkto a papunktį ir B punkto b papunktį, tas faktas, kad buvo panaudotikiti nei šioje straipsnio dalyje nurodyti produktai ne didesne nei bendra 5 % dalimi nuo bendros gautų bei importuotų į Šveicariją arba Bendriją produktų vertės, neturi poveikio nustatant tų produktų kilmę tuo atveju, kai dėl tos priežasties iš Bendrijos arba Šveicarijos eksportuoti produktai pirmiausia nebūtų pakeitę Bendrijos arba Šveicarijos kilmės produktų kilmės statuso, jei jie būtų jų sudėtyje. 3. 1 dalies A punkto b papunktyje ir B punkto b papunktyje bei 2 dalyje nurodytais atvejais, joks produktas negali būti įtrauktas į sudėtį, jei jis perdirbamas arba apdirbamas vadovaujantis 5 straipsnio 3 dalimi. 3 straipsnis Nepaisant 2 straipsnio nuostatų ir jei vis tiek laikomasi visų tame straipsnyje numatytų sąlygų, gauti produktai nėra toliau laikomi atitinkamai Bendrijoje arba Šveicarijoje gautais produktais tuo atveju, jei apdirbtų arba perdirbtų Bendrijos arba Šveicarijos kilmės produktų vertė sudaro didžiausią gautų produktų vertės procentinį dydį. Jei taip nėra, šie produktai laikomi kilusiais toje šalyje, kurioje gauta pridėtinė vertė sudaro didžiausią jų vertės procentinį dydį. 4 straipsnis Toliau nurodyti produktai laikomi visiškai gautais Bendrijoje arba Šveicarijoje, kaip apibrėžta 1 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 straipsnio 2 dalies a punkte: a) mineraliniai produktai, išgauti iš jų žemės gelmių ar iš jūros dugno; b) jose išauginti augaliniai produktai; c) jose gimę ir užauginti gyvi gyvūnai; d) prekės, pagamintos iš joje užaugintų gyvūnų; e) prekės, gautos iš joje vykdomos medžioklės ar žvejybos; f) jūrų žvejybos produktai ir kiti laivais išgaunami iš jūros gauti produktai; g) žuvų perdirbimo laivuose pagaminti produktai tik iš produktų, nurodytų f punkte; h) ten surinkti panaudoti dirbiniai, tinkami tik žaliavų utilizavimui; i) joje vykdomų gamybos procesų atliekos ir laužas; j) joje pagamintos prekės tik iš a–j punktuose išvardytų produktų. 5 straipsnis 1. Siekiant įgyvendinti 1 straipsnio 1 dalies b punktą ir 2 straipsnio b punktą, pakankamu apdirbimu laikoma: a) apdirbimas ar perdirbimas, dėl kurio gautos prekės yra klasifikuojamos pagal tarifų poziciją, kitą nei ta pozicija, pagal kurią klasifikuojamas kiekvienas apdirbtas ar perdirbtas produktas, tačiau, išskyrus a sąraše nurodytą apdirbimą ar perdirbimą, kai taikomos konkrečios to sąrašo sąlygos; b) b sąraše nurodytas apdirbimas ar perdirbimas. "Skyriai", "skirsniai" ir "tarifų pozicijos" yra Briuselio prekių nomenklatūros muitų tarifų skyriai, skirsniai ir tarifų pozicijos. 2. Jei tam tikram gautam produktui A ir B sąrašo procentinio dydžio taisyklė apriboja medžiagų ir dalių, kurios gali būti panaudotos, vertę, bendra tų medžiagų ir dalių, dėl kurių pasikeitė arba nepasikeitė tarifo pozicija dėl apdirbimo, perdirbimo ar surinkimo neviršijant šiuose sąrašuose nurodytų apribojimų ir sąlygų, vertė negali būti didesnė, palyginti su gautu produktu, už vertę, atitinkančią bendrąją normą, jei normos abiejuose sąrašuose yra identiškos, arba didesnę iš dviejų normų, jei jos yra skirtingos. 3. Siekiant įgyvendinti 1 straipsnio 1 dalies b punktą ir 2 straipsnio b punktą, toliau nurodytos operacijos vis tiek laikomos nepakankamu apdirbimu ar perdirbimu, kad būtų galima suteikti produktui kilmės statusą, nepriklausomai nuo to, ar pasikeitė tarifo pozicija ar ne: a) operacijos, kuriomis siekiama užtikrinti gerą produktų būklę juos pervežant ir sandėliuojant (ventiliacija, išdėstymas, džiovinimas, atšaldymas, patalpinimas į druską, sieros dioksido ar kitą vandeninį tirpalą, sugadintų dalių pašalinimas ir panašios operacijos); b) paprastos operacijos, kurias sudaro dulkių nuvalymas, sijojimas, ar pirminė atranka, rūšiavimas, klasifikavimas, suderinimas (įskaitant gaminių komplektų sudarymą), plovimas, dažymas, pjaustymas; c) i) pakuotės pakeitimas ir prekių siuntų išskirstymas bei surinkimas; ii) paprastas išpilstymas į butelius, skardines ar kitas talpyklas, dėjimas į maišus, dėklus, dėžes, kortelių ar lentelių ir t. t. tvirtinimas bei kitos paprastos pakavimo operacijos; d) ženklų, etikečių ar kitų panašių atpažinimo ženklų tvirtinimas ant produktų ar jų pakuočių; e) paprasčiausias vienodų ar skirtingų rūšių produktų maišymas, kai vienas ar daugiau mišinio komponentų neatitinka šiame protokole numatytų sąlygų, kad būtų galima juos laikyti turinčiais Bendrijos ar Šveicarijos kilmę; f) paprastas gaminių dalių, sudarančių užbaigtą produktą, surinkimas; g) dviejų ar kelių operacijų, išvardytų a–f punktuose, atlikimas; h) gyvulių skerdimas. 6 straipsnis 1. Jei pagal 5 straipsnyje nurodytus A ir B sąrašus nustatoma, kad Bendrijoje ar Šveicarijoje gautos prekės laikomos turinčiomis jų kilmę tik tuo atveju, kai apdirbtų ar perdirbtų produktų vertė neviršija nustatyto procentinio gautų produktų vertės dydžio, nustatant tokį procentinį dydį, vertės, į kurias atsižvelgiama, yra šios: - viena vertus, dėl produktų, kurių importą galima įrodyti: jų muitinę vertę importuojant; dėl nenustatytos kilmės produktų – anksčiausiai nustatytą kainą, sumokėtą už tokius produktus Susitariančiosios Šalies teritorijoje, kurioje vyksta apdirbamoji gamyba; - kita vertus, gautų prekių ex-works kainą, atėmus grąžintus vidaus mokesčius ar grąžintiną sumą už eksportą. Šis straipsnis taip pat taikomas įgyvendinant 2 ir 3 straipsnius. 2. Kai taikomi 2 ir 3 straipsniai, "gauta pridėtinė vertė" reiškia skirtumą tarp gautų prekių ex-works kainos, atėmus grąžintus vidaus mokesčius, arba grąžintiną eksporto sumą iš atitinkamos šalies, arba iš Bendrijos ir visų importuotų bei toje šalyje ar Bendrijoje apdirbtų bei perdirbtų produktų muitinę vertę. 7 straipsnis Šveicarijos arba Bendrijos kilmės prekės, kurios sudaro vieną neišardomą siuntą, gali būti transportuojamos per kitas nei Bendrijos, Šveicarijos, Austrijos, Suomijos, Islandijos, Portugalijos ar Švedijos teritorijas, prireikus perkraunamos ar laikinai sandėliuojamos tose teritorijose, jei vežimas per tas teritorijas pateisinamas geografinėmis priežastimis, jei prekės buvo tranzito ar sandėliavimo šalių muitinių priežiūroje, jei jomis tose teritorijose nebuvo prekiaujama arba jos nebuvo pateiktos vidaus vartojimui, ir jei su jomis nebuvo atliekamos jokios kitos operacijos, išskyrus iškrovimą, perkrovimą ar operacijas, reikalingas jų gerai būklei išsaugoti. II DALIS Administracinio bendradarbiavimo susitarimai 8 straipsnis 1. Kaip apibrėžta šio protokolo 1 straipsnyje, kilmės statusą turintiems produktams, juos importavus į Bendriją arba Šveicariją ir pateikus A.CH. 1 judėjimo sertifikatą, taikomos susitarimo nuostatos; judėjimo sertifikato pavyzdys pateikiamas šio protokolo V priede, jį išduoda Šveicarijos arba Bendrijos valstybės narės muitinės. 2. Kai taikomas 2 straipsnis ir prireikus 3 straipsnis, naudojamas A.W. 1 judėjimo sertifikatas, kurio pavyzdys pateikiamas šio protokolo VI priede. Sertifikatus išduoda kiekvienos iš susijusių šalių, kuriose prekės išsaugant jų būklę buvo laikomos prieš jas reeksportuojant arba kuriose jos buvo apdirbamos ar perdirbamos, kaip nurodyta 2 straipsnyje, muitinės, pateikus anksčiau išduotus judėjimo sertifikatus. 3. Norint, kad muitinės galėtų įsitikinti, kokiomis sąlygomis kiekvienoje atitinkamoje šalyje prekės buvo laikomos tais atvejais, kai jos nebuvo muitinės sandėlyje, arba kurios tokios pat būklės turi būti reeksportuotos, anksčiau išduotus ir prekes importuojant pateiktus judėjimo sertifikatus, prekių turėtojui paprašius, pirmiau minėtos muitinės turi tinkamai patvirtinti importavimo metu ir vėliau kas šešis mėnesius. 4. Šveicarijos ir Bendrijos valstybių narių muitinės įgaliojamos išduoti 2 straipsnyje nurodytuose susitarimuose minimus judėjimo sertifikatus vadovaudamosi tuose susitarimuose nustatytomis sąlygomis, jei sertifikatuose nurodytos prekės yra Šveicarijos arba Bendrijos teritorijoje. Naudotino sertifikato pavyzdys pateikiamas šio protokolo VI priede. 5. Kai šiame protokole vartojama sąvoka "judėjimo sertifikatas" arba "judėjimo sertifikatai" ir nėra nurodyta, ar atitinkamas sertifikatas ar sertifikatai priklauso 1 dalyje apibūdintam sertifikato tipui arba 2 dalyje apibūdintam sertifikato tipui, atitinkamos nuostatos vienodai taikomos abiem sertifikatų tipams. 9 straipsnis Judėjimo sertifikatas išduodamas tik eksportuotojui pateikus rašytinį prašymą šiam tikslui nustatyta forma. 10 straipsnis 1. Judėjimo sertifikatą išduoda eksportuojančios valstybės muitinė, kai eksportuojamos sertifikate nurodytos prekės. Jis turi būti pateiktas eksportuotojui tuoj po to, kai prekės buvo faktiškai eksportuotos arba kai eksportas yra garantuotas. Išimtinais atvejais judėjimo sertifikatas gali būti išduotas jame nurodytas prekes eksportavus, jei jis dėl klaidų arba netyčinio neveikimo arba ypatingų aplinkybių nebuvo išduotas eksportavimo metu. Tokiu atveju sertifikate turi būti nurodytos sąlygos, kuriomis vadovaujantis jis buvo išduotas. Judėjimo sertifikatas gali būti išduotas, tik kai jis naudojamas kaip dokumentinis įrodymas, būtinas taikant šiame susitarime numatytą preferencinį režimą. 2. Pagal 8 straipsnio 2 arba 4 dalis išduotame judėjimo sertifikate privalo būti nuorodos į anksčiau išduotą judėjimo sertifikatą ar sertifikatus, kuriais remiantis jis buvo išduotas. 3. Prašymus išduoti judėjimo sertifikatus arba 2 dalyje nurodytus sertifikatus, kuriuos pateikus išduodami nauji sertifikatai, eksportuojančios šalies muitinės privalo saugoti bent jau dvejus metus. 11 straipsnis 1. Eksportuojančios valstybės išduotą judėjimo sertifikatą per keturis mėnesius nuo išdavimo privalo pateikti importuojančios valstybės, į kurią prekės buvo įvežtos, muitinei. 2. Judėjimo sertifikatas, pateikiamas importuojančios valstybės muitinei po šio straipsnio 1 dalyje nurodytos galutinės pateikimo datos, gali būti priimtas taikant preferencinį režimą, jei sertifikatas nebuvo pateiktas iki nustatytos galutinės datos dėl force majeure arba išskirtinių aplinkybių. Kitais pavėluoto pateikimo atvejais importuojančios valstybės muitinė gali priimti sertifikatus, jei prekės jai buvo pateiktos iki nurodytos galutinės datos. 3. Pagal 8 straipsnio 3 dalį patvirtintus arba nepatvirtintus judėjimo sertifikatus saugo importuojančios valstybės muitinė, vadovaudamasi toje valstybėje galiojančiomis taisyklėmis. 12 straipsnis Judėjimo sertifikatai išduodami atitinkama forma, kurių pavyzdžiai pateikiami šio protokolo V ir VI prieduose, viena iš kalbų, kuria sudarytas Susitarimas, ir vadovaujantis eksportuojančios valstybės vidaus teisės nuostatomis. Jei pildoma ranka, rašoma rašalu, spausdintinėmis raidėmis. Kiekvienos formos matmenys – 210 x 297 mm; Popierius privalo būti baltas, rašomasis, nustatyto dydžio, be mechaninių priemaišų ir sveriantis ne mažiau kaip 25 g/m2. Popieriaus fonas – atspausdintas žalias rėminio ornamento motyvas, leidžiantis aiškiai pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis. Bendrijos valstybės narės ir Šveicarija gali pasilikti sau teisę pačioms spausdinti sertifikatus, arba juos gali spausdinti patikimos spaustuvės. Pastaruoju atveju, kiekviename sertifikate turi būti nuoroda, kad spausdino patikima spaustuvė. Kiekviename sertifikate privalo būti nurodytas spaustuvės pavadinimas bei adresas arba skiriamasis jos atpažinimo ženklas. Sertifikato formoje taip pat turi būti nurodytas serijos numeris, pagal kurį būtų galima spaustuvę atpažinti. 13 straipsnis Judėjimo sertifikatai pateikiami importuojančios valstybės muitinei vadovaujantis tos valstybės nustatyta tvarka. Minėta muitinė gali prašyti sertifikato vertimo. Ji taip pat gali prašyti, kad su importo deklaracija būtų pateiktas importuotojo pareiškimas, kuriame nurodoma, kad prekės atitinka Susitarimo įgyvendinimui būtinas sąlygas. 14 straipsnis 1. Bendrija ir Šveicarija laiko mažais paketais asmenims siunčiamas prekes arba prekes, kurios sudaro keliautojų asmens bagažo dalį, produktais, turinčiais kilmės statusą, kuriems taikomas Susitarimas nereikalaujant pateikti judėjimo sertifikato tuo atveju, kai šios prekės nėra importuojamos prekybos tikslais ir buvo deklaruotos kaip atitinkančios šių nuostatų reikalavimus, ir jei nėra abejonių dėl tokios deklaracijos teisingumo. 2. Atsitiktinis importas, kurį sudaro tik asmeniniam gavėjų ar keleivių, ar jų šeimų naudojimui skirtos prekės, nėra laikomas prekybiniu importu, jei iš prekių rūšies ir kiekio akivaizdu, kad jos nėra importuojamos komerciniais tikslais. Be to, bendra tokių prekių vertė neturi viršyti 60 apskaitos vienetų esant mažiems paketams arba 200 apskaitos vienetų, – jei tai yra keliautojo asmens bagažas. 3. Apskaitos vieneto (AV) vertė yra 0.88867088 gramai aukštos kokybės aukso. Jei apskaitos vienetas pasikeičia, Susitariančiosios Šalys susitinka Jungtiniame komitete iš naujo nustatyti vertę auksu. 15 straipsnis 1. Iš Bendrijos ar Šveicarijos į parodą kitoje valstybėje nei nurodytos 2 straipsnyje siunčiamoms prekėms ir po parodos parduotoms importuoti į Šveicariją arba į Bendriją taikomos šio Susitarimo nuostatų lengvatos, jei prekės atitinka šio protokolo nuostatas, leidžiančias jas pripažinti Bendrijos arba Šveicarijos kilmės statusą turinčiomis prekėmis, ir jei muitinei įtikinamai įrodoma, kad: a) eksportuotojas atsiuntė šias prekes iš Bendrijos arba Šveicarijos į valstybę, kurioje vyko paroda, ir ten jas eksponavo; b) šis eksportuotojas pardavė ar kitaip perdavė prekes asmeniui Šveicarijoje arba Bendrijoje; c) prekės buvo perduotos į Šveicariją arba Bendriją parodos metu ar netrukus po jos; perduodant jos buvo tos pačios būklės, kaip ir atsiųstos į parodą; d) kadangi prekės buvo vežamos į parodą, jos nebuvo naudojamos jokiais kitais tikslais, išskyrus demonstravimą parodoje. 2. Judėjimo sertifikatą reikia pateikti muitinei įprastu būdu. Jame turi būti nurodytas parodos pavadinimas ir adresas. Jei būtina, gali būti reikalaujama papildomų dokumentinių įrodymų apie prekių prigimtį bei jų eksponavimo sąlygas įvykusioje parodoje. 3. 1 dalies sąlygos taikomos bet kuriai prekybos, pramonės, žemės ūkio ar amatų parodai, mugei ar panašiam viešam demonstravimui, kuris nėra organizuojamas privačiais tikslais parduotuvėse ar verslo patalpose norint parduoti užsienines prekes, ir kurių metu prekės yra muitinės prižiūrimos. 16 straipsnis Stengdamosi užtikrinti tinkamą šios Susitarimo dalies taikymą, Bendrijos valstybės ir Šveicarija padeda viena kitai įgaliodamos atitinkamas muitinės administracijas tikrinti judėjimo sertifikatų, įskaitant tuos, kurie išduoti pagal 8 straipsnio 4 dalį, autentiškumą bei teisingumą. Jungtinis komitetas įgaliojamas priimti sprendimus, būtinus laiku taikyti administracinio bendradarbiavimo metodus Bendrijoje ir Šveicarijoje. 17 straipsnis Baudos skiriamos bet kuriam asmeniui, kuris siekdamas gauti judėjimo sertifikatą, kad būtų galima pasinaudoti prekėms suteiktu preferenciniu režimu, neteisingai užpildo dokumentą, arba dėl jo kaltės dokumente pateikiama neteisinga informacija. III DALIS Baigiamosios nuostatos 18 straipsnis Bendrija ir Šveicarija imasi priemonių, būtinų leisti pateikti sertifikatus pagal šio protokolo 13 straipsnį nuo 1973 m. balandžio 1 d. 19 straipsnis Bendrija ir Šveicarija imasi būtinų priemonių siekiant įgyvendinti šį protokolą. 20 straipsnis Paaiškinamosios pastabos, A, B ir C sąrašai ir judėjimo sertifikatai sudaro šio protokolo neatskiriamą dalį. 21 straipsnis Šio Susitarimo nuostatos gali būti taikomos prekėms, kurios atitinka Susitarimo I dalies nuostatas ir kurios šio Susitarimo įsigaliojimo dieną – 1973 m. balandžio 1 d. – vežamos arba laikinai sandėliuojamos Bendrijos arba Šveicarijos muitinės sandėliuose arba laisvosiose zonose, jei importuojančios valstybės muitinei per keturis mėnesius nuo tos dienos pateikiamas judėjimo sertifikatas, po eksportavimo išduotas eksportuojančios valstybės muitinės arba kompetentingų institucijų kartu su dokumentais, patvirtinančiais vežimo sąlygas. 22 straipsnis Susitariančiosios Šalys įsipareigoja imtis priemonių, būtinų užtikrinti, kad judėjimo sertifikatai, kuriuos išduoti yra įgaliotos Bendrijos valstybių narių ir Šveicarijos muitinės, būtų išduodami pagal 2 straipsnyje minimus susitarimus ir vadovaujantis juose nustatytomis sąlygomis. Jos taip pat įsipareigoja taikyti šiam tikslui būtinus administracinio bendradarbiavimo metodus, svarbiausia – tikrinti prekių maršrutą pagal 2 straipsnyje minimus susitarimus ir vietas, kuriose jos buvo laikomos. 23 straipsnis 1. Nepažeidžiant Protokolo Nr. 2 1 straipsnio, Bendrijoje ir Šveicarijoje gamybai panaudotiems Bendrijos, Šveicarijos ar šio protokolo 2 straipsnyje nurodytų šalių kilmės produktams netaikomas joks muito mokesčio grąžinimas ar atleidimas nuo muito mokesčių nuo tos dienos, kai muito mokestis tos pačios rūšies produktams Bendrijoje ir Šveicarijoje buvo sumažintas iki 40 % bazinio muito. 2. Nepažeidžiant Protokolo Nr. 2 1 straipsnio, Danijoje, Norvegijoje arba Jungtinėje Karalystėje importuotiems ar panaudotiems prekių gamybai produktams, kuriems vienos iš šių trijų šalių muitinė išdavė judėjimo sertifikatą siekdama, kad Šveicarija pasinaudotų joje galiojančiomis nuostatomis dėl tarifų, ir kuriems taikoma Susitarimo 3 straipsnio 1 dalis, netaikomas joks muito mokesčio gražinimas arba atleidimas nuo muito mokesčio. Tačiau ši taisyklė netaikoma, kai panaudoti produktai yra nurodyti šio protokolo 25 straipsnio 1 dalyje. 3. Nepažeidžiant Protokolo Nr. 2 1 straipsnio, Danijoje, Norvegijoje arba Jungtinėje Karalystėje importuotiems ar panaudotiems prekių gamybai produktams, kuriems vienos iš šių trijų šalių muitinė išdavė judėjimo sertifikatą siekdama, kad Šveicarija pasinaudotų joje galiojančiomis nuostatomis dėl tarifų, ir kuriems taikoma Susitarimo 3 straipsnio 1 dalis, netaikomas joks muito mokesčio gražinimas arba atleidimas nuo muito mokesčio. Tačiau ši taisyklė netaikoma, kai panaudoti produktai yra nurodyti šio protokolo 25 straipsnio 1 dalyje. 4. Šiame ir tolesniuose straipsniuose sąvoka "muito mokesčiai" taip pat reiškia muito mokesčiams lygiaverčio poveikio privalomuosius mokėjimus. 24 straipsnis 1. Prireikus gali būti reikalaujama judėjimo sertifikatuose nurodyti, kad produktai, kuriems jie išduoti, tapo kilmės statusą turinčiais produktais ir kad jie buvo papildomai perdirbti Šveicarijoje ar Danijoje, Norvegijoje ar Jungtinėje Karalystėje arba šio protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose penkiose šalyse iki tos dienos, kai minėtiems produktams taikomi muito mokesčiai buvo panaikinti prekyboje tarp pirminės sudėties Bendrijos ir Airijos bei Šveicarijos. 2. Kitais atvejais prireikus iš jų gali būti reikalaujama nurodyti gautą pridėtinę vertę kiekvienoje iš šių teritorijų: i) pirminės sudėties Bendrijoje; ii) Airijoje; iii) Danijoje, Norvegijoje, Jungtinėje Karalystėje; iv) Šveicarijoje; v) kiekvienoje iš šio protokolo 2 straipsnyje nurodytų penkių teritorijų. 25 straipsnis 1. Vykstant importui į Šveicariją arba Daniją, Norvegiją arba Jungtinę Karalystę, Šveicarijoje arba tose trijose šalyse galiojančios tarifų nuostatos, kurios pateikiamos Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje, gali būti taikomos tik tiems produktams, kuriems buvo išduotas judėjimo sertifikatas, nurodantis, kad jie tapo kilmės statusą turinčiais produktais, ir kad jie buvo papildomai perdirbti tik Šveicarijoje arba dviejose pirmiau nurodytose šalyse, arba šio protokolo 2 straipsnyje nurodytose penkiose šalyse; 2. Kitais nei 1 straipsnio dalyje nurodytais atvejais, Šveicarija arba Bendrija gali priimti pereinamojo laikotarpio nuostatas, skirtas neimti Susitarimo 3 straipsnio 2 dalyje nurodytų muitų nuo vertės, atitinkančios Šveicarijos arba Bendrijos kilmės statusą turinčių produktų vertę, kurie buvo apdirbti arba perdirbti siekiant gauti kitus produktus, atitinkančius šiame protokole nurodytus reikalavimus, ir kurie vėliau importuojami į Šveicariją arba į Bendriją. 26 straipsnis Susitariančiosios Šalys imasi priemonių, būtinų sudaryti susitarimus su Austrija, Suomija, Islandija, Portugalija ir Švedija, kad būtų galima įgyvendinti šį protokolą. 27 straipsnis 1. Įgyvendinant šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalies A punktą bet koks produktas, turintis vienos iš šiame straipsnyje nurodytų penkių valstybių kilmės statusą, laikomas kilmės statuso neturinčiu produktu per laikotarpį ar laikotarpius, kai Šveicarija taiko muito normą, taikomą trečiosioms šalims, arba bet kokią kitą to produkto apsaugos priemonę nurodytos šalies atžvilgiu, vadovaudamasi nuostatomis, reglamentuojančiomis prekybą tarp Šveicarijos ir pirmiau minėtame 2 straipsnyje nurodytų penkių šalių. 2. Įgyvendinant šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalies B punktą bet koks produktas, turintis vienos iš šiame straipsnyje nurodytų penkių valstybių kilmės statusą, laikomas kilmės statuso neturinčiu produktu per laikotarpį ar laikotarpius, kai Bendrija taiko muito normą, taikomą trečiosioms šalims, arba bet kokią kitą to produkto apsaugos priemonę nurodytos šalies atžvilgiu, vadovaudamasi susitarimu, sudarytu tarp Bendrijos ir tos šalies. 28 straipsnis Jungtinis komitetas gali nuspręsti pakeisti šio protokolo I dalies 5 straipsnio 3 dalies, II dalies, III dalies 23, 24 ir 25 straipsnių ir I, II, III, V ir VI priedų nuostatas. Jis, visų pirma, įpareigojamas imtis būtinų priemonių jas pritaikyti prie konkrečių prekių arba tam tikrų transportavimo būdų skirtingų reikalavimų. -------------------------------------------------- I PRIEDAS PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1 pastaba – 1 straipsnis Sąvokos "Bendrija" arba "Šveicarija" taip pat apima atitinkamai Bendrijos valstybių narių arba Šveicarijos teritorinius vandenis. Laivai, plaukiojantys atviroje jūroje, įskaitant žuvų perdirbimo laivus, kuriuose sugautos žuvys yra apdirbamos ar perdirbamos, laikomi valstybės, kuriai jie priklauso teritorijos dalimi, jei jie atitinka 5 paaiškinamojoje pastaboje nurodytus reikalavimus. 2 pastaba – 1, 2 ir 3 straipsnia