Protokolas dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais



Oficialusis leidinys L 127 , 14/05/2011 p. 1418 - 1426



Protokolas dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais Šalys, RATIFIKAVUSIOS UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės ir apsaugos skatinimo, priimtą Paryžiuje 2005 m. spalio 20 d. ir įsigaliojusią 2007 m. kovo 18 d., ir vadovaudamosi 15.10 straipsnio (Įsigaliojimas) 3 dalies nustatyta tvarka, ketina veiksmingai įgyvendinti šią UNESCO konvenciją ir bendradarbiauti ją įgyvendindamos, remdamosi Konvencijos principais ir rengdamos veiksmus, kaip nurodyta jos nuostatose; PRIPAŽINDAMOS kultūros pramonės svarbą ir daugialypį kultūrinę, ekonominę ir socialinę vertę turinčių kultūros vertybių ir paslaugų pobūdį; PRIPAŽINDAMOS, kad šiuo susitarimu remiamas procesas yra dalis visuotinės strategijos, skirtos tinkamam augimui ir glaudesniam Šalių ekonominiam, prekybos ir kultūros sričių bendradarbiavimui skatinti; PRIMINDAMOS, kad šio protokolo tikslai papildomi ir remiami kitomis jau įgyvendinamomis ir planuojamomis priemonėmis, siekiant: a) STIPRINTI Šalių kultūros pramonės pajėgumą ir nepriklausomybę; b) SKATINTI vietos ir (arba) regionų kultūrinį turinį; c) PRIPAŽINTI, saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę kaip būtiną sėkmingo kultūrų dialogo sąlygą; ir d) PRIPAŽINTI, saugoti ir remti kultūros paveldą ir skatinti vietos gyventojus pripažinti jį ir jo svarbą kultūrų tapatybės raiškai; PABRĖŽDAMOS, kad svarbu, kad Šalys sudarytų palankesnes sąlygas bendradarbiauti kultūros srityje, ir todėl kiekvienu atveju atsižvelgdamos, inter alia, į Šalių kultūros pramonės išsivystymą, kultūros srities mainų lygį ir struktūrinius skirtumus, taikomas lengvatų sistemas vietos ir (arba) regionų kultūriniam turiniui skatinti, SUSITARIA: 1 straipsnis Taikymo sritis, tikslai ir apibrėžtys 1. Nedarant poveikio kitoms šio susitarimo nuostatoms, šiuo protokolu nustatoma Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, įskaitant, inter alia, audiovizualinį sektorių. 2. Audiovizualinės paslaugos neįtrauktos į Septinto skyriaus (Prekyba paslaugomis, įsisteigimo teisė ir elektroninė prekyba) taikymo sritį, tačiau tai nepažeidžia teisių ir įsipareigojimų pagal šį protokolą. Bet kokiais su šio protokolo įgyvendinimu susijusiais klausimais Šalys taiko 3 ir 3a straipsniuose nustatytas procedūras. 3. Išsaugodamos ir toliau vystydamos savo gebėjimą plėtoti ir įgyvendinti kultūros politiką, kad būtų saugoma ir skatinama kultūrų įvairovė, Šalys bendradarbiauja siekdamos gerinti kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainų sąlygas ir mažinti struktūrinius skirtumus ir asimetrijos apraiškas, kurių gali būti šiuose mainuose. 4. Šiame protokole: kultūrų įvairovės, kultūrinio turinio, kultūrų raiškos, kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų, ir kultūros pramonės sąvokų reikšmė atitinka UNESCO konvencijoje pateiktas apibrėžtis ir vartoseną; ir menininkai ir kiti kultūros srities specialistai – fiziniai asmenys, vykdantys kultūros srities veiklą, kuriantys kultūros vertybes ar tiesiogiai dalyvaujantys teikiant kultūros srities paslaugas. A SKIRSNIS HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS 2 straipsnis Kultūros srities mainai ir dialogas 1. Šalys siekia stiprinti gebėjimą nustatyti ir vystyti kultūros politiką, vystyti kultūros pramonę ir sudaryti daugiau galimybių keistis Šalių kultūros vertybėmis ir paslaugomis, be kitų priemonių, sudarydamos galimybes pasinaudoti vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programomis. 2. Šalys bendradarbiauja, dialogu skatindamos bendrą supratimą ir ragindamos intensyviau keistis informacija apie kultūros ir audiovizualinės produkcijos klausimus ir apie gerąją intelektinės nuosavybės teisių apsaugos srities patirtį. Dialogas turi būti vykdomas Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete ir, jei tikslinga, visuose kituose tinkamuose forumuose. 3 straipsnis Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas 1. Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio protokolo taikymo pradžios įsteigiamas Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas. Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetą sudaro visų Šalių administracijų vyresnieji pareigūnai, turintys kultūros reikalų ir praktikos kompetencijos ir patirties. 2. Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas susirenka per pirmuosius metus nuo šio protokolo taikymo pradžios ir vėliau – kiek reikia ir ne rečiau kaip kartą per metus, vykdydamas šio protokolo įgyvendinimo priežiūrą. 3. Nukrypstant nuo Penkiolikto skyriaus (Institucinės, bendrosios ir baigiamosios nuostatos) institucinių nuostatų, šis protokolas nepatenka į Prekybos komiteto jurisdikciją ir įgyvendinant šį protokolą visos Prekybos komiteto funkcijos tenka Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetui, jei šios funkcijos svarbios taikant šį protokolą. 4. Kiekviena Šalis skiria administracijos instituciją, kuri veikia kaip nacionalinis ryšių su kita Šalimi centras šiam protokolui įgyvendinti. 5. Kiekviena Šalis įsteigia Bendradarbiavimo kultūros klausimais vietos patarėjų grupę (-es), sudarytą (-as) iš atstovų kultūros ir audiovizualinio sektoriaus klausimais, kurių veikla susijusi su šiuo protokolu reglamentuojamomis sritims, ir su šiais patarėjais konsultuojamasi su šio protokolo įgyvendinimu susijusiais klausimais. 6. Šalis gali pateikti prašymą konsultuotis su kita Šalimi Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete dėl bet kokio abiem Šalims aktualaus klausimo, susijusio su šiuo protokolu. Po tokio prašymo Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas nedelsdamas susirenka ir stengiasi, kad klausimas būtų išspręstas abipusiai priimtinu būdu. Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas gali konsultuotis su vienos ar abiejų Šalių vidaus patarėjų grupe (-ėmis), o kiekviena Šalis gali konsultuotis su savo vidaus patarėjų grupe (-ėmis). 3A straipsnis Ginčų sprendimas Išskyrus tuos atvejus, kai Šalys nusprendžia kitaip ir tik jei klausimas neišspręstas konsultuojantis kaip numatyta šio protokolo 3 straipsnio 6 dalyje, šiam protokolui taikomas Keturioliktas skyrius (Ginčų sprendimas), su šiais pakeitimais: a) visos Keturiolikto skyriaus (Ginčų sprendimas) nuorodos į Prekybos komitetą laikomos nuorodomis į Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetą; b) taikydamos 14.5 straipsnį (Arbitražo kolegijos sudarymas) Šalys stengiasi sutarti dėl arbitrų, turinčių žinių ir patirties, susijusių su šio protokolo dalyku. Jei Šalys nesusitaria dėl arbitražo kolegijos sudėties, arbitrai turi būti atrenkami traukiant burtus kaip nurodyta 14.5 straipsnio 3 dalyje iš pagal c punktą sudaryto sąrašo, užuot naudojus pagal 14.18 straipsnį (Arbitrų sąrašas) sudarytą sąrašą; c) įsteigus Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetą jis nedelsdamas sudaro 15 asmenų, norinčių ir galinčių būti arbitrais, sąrašą. Kiekviena Šalis gali pasiūlyti penkis asmenis būti arbitrais. Šalys taip pat išrenka penkis asmenis, kurie nėra nei vienos Šalies piliečiai ir kurie eina arbitražo kolegijos pirmininko pareigas. Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas turi užtikrinti, kad sąraše visuomet būtų tiek asmenų. Arbitrai turi žinių ir patirties, susijusių su šio protokolo dalyku. Vykdydami savo užduotis arbitrai yra nepriklausomi, veikia kaip individualūs asmenys ir nevykdo jokių organizacijų ar vyriausybių nurodymų, susijusių su ginču, be to, jie vadovaujasi 14-C priedo (Arbitražo kolegijų narių ir tarpininkų elgesio kodeksas) nuostatomis; d) Pasirinkdama sustabdyti įsipareigojimus, kaip numatyta 14.11 straipsnio (Laikinos taisomosios priemonės sprendimo neįgyvendinimo atveju) 2 dalyje, kai ginčas yra susijęs su šiuo protokolu, Šalis ieškovė gali sustabdyti tik su šiuo protokolu susijusius įsipareigojimus; ir e) neatsižvelgiant į 14.11 straipsnio 2 dalies nuostatas, pasirinkdama sustabdyti įsipareigojimus, kai ginčas nėra susijęs su šiuo protokolu, Šalis ieškovė negali sustabdyti su šiuo protokolu susijusių įsipareigojimų. 4 straipsnis Menininkai ir kiti kultūros srities specialistai 1. Šalys stengiasi sudaryti palankesnes sąlygas, remdamosi savo teisės aktais, įvažiuoti į jų teritoriją ir laikinai joje būti menininkams ir kitiems kultūros srities specialistams iš kitos Šalies, kurie negali pasinaudoti įsipareigojimais, prisiimtais pagal Septintą skyrių (Prekyba paslaugomis, įsisteigimo teisė ir elektroninė prekyba) ir kurie yra: a) menininkai, aktoriai, techniniai darbuotojai ir kiti kultūros srities specialistai ir atlikėjai iš kitos Šalies, dalyvaujančios filmuojant kino filmus arba televizijos laidas; arba b) menininkai ir kiti kultūros srities specialistai, pvz., vaizdo ir scenos meno atstovai, atlikėjai ir mokytojai, kompozitoriai, rašytojai, pramogų paslaugų teikėjai ir kiti panašūs specialistai ir atlikėjai iš kitos Šalies, dalyvaujantys kultūros srities veikloje, pvz., muzikos įrašymo veikloje arba aktyviai dalyvaujantys kultūros renginiuose, pvz., literatūros mugėse, festivaliuose ir pan., jei jie neparduoda savo paslaugų visuomenei arba patys neteikia paslaugų, arba patys negauna jokio atlygio iš Šalyje, kurioje jie laikinai yra, esančio šaltinio, ir neteikia paslaugų pagal sutartį, sudarytą tarp juridinio asmens, neįsteigusio komercinės įmonės Šalyje, kurioje menininkas ar kitas kultūros srities specialistai laikinai yra, ir šios Šalies vartotojo. 2. Atvykimas į Šalių teritorijas ir laikinas apsistojimas jose, kaip numatyta 1 dalyje, jeigu tai leidžiama, trunka ne ilgiau nei 90 dienų per 12 mėnesių. 3. Remdamosi savo teisės aktais, Šalys stengiasi sudaryti palankesnes sąlygas mokymams ir glaudesniems ryšiams tarp menininkų ir kitų kultūros srities specialistų, pvz.: a) teatro prodiuserių, dainininkų grupių, muzikantų grupių ir orkestrų narių; b) autorių, kompozitorių, skulptorių, artistų ir kitų atskirų menininkų; c) menininkų ir kitų kultūros srities specialistų, tiesiogiai dalyvaujančių teikiant cirko, pramogų parko ir kitas panašias pramogines paslaugas; ir d) menininkų ir kitų kultūros srities specialistų ir atlikėjų, tiesiogiai dalyvaujančių teikiant pramoginių šokių ar diskotekų paslaugas, ir šokių mokytojų. B SKIRSNIS SEKTORIAMS TAIKOMOS NUOSTATOS A POSKIRSNIS Su audiovizualine produkcija susijusios nuostatos 5 straipsnis Bendra audiovizualinė produkcija 1. Įgyvendinant šį protokolą, bendra produkcija – Korėjos ir ES šalies bendrai sukurta audiovizualinė produkcija, į kurią investuota remiantis šio protokolo sąlygomis [1]. 2. Šalys skatina derėtis dėl naujų bendros produkcijos kūrimo susitarimų tarp vienos ar kelių Europos Sąjungos valstybių narių ir Korėjos sudarymo ir pasirašytų susitarimų įgyvendinimo. Šalys patvirtina, kad Europos Sąjungos valstybės narės ir Korėja gali nustatyti finansines lengvatas bendrai audiovizualinei produkcijai, kaip nustatyta atitinkamuose galiojančiuose ar būsimuose dvišaliuose bendros produkcijos kūrimo susitarimuose, sudarytuose vienos ar kelių Europos Sąjungos valstybių narių ir Korėjos. 3. Šalys, laikydamosi savo teisės aktų, sudaro palankesnes sąlygas kurti bendrą produkciją ES šalies ir Korėjos kūrėjams, taip pat suteikdamos teisę bendrai produkcijai taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas. 4. Bendrai audiovizualinei produkcijai galima taikyti ES šalies vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 3 dalyje, suteikiant jai Europos kūrinio statusą pagal Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/65/EB, ar kitais pakeitimais, 1 straipsnio n punkto i papunktį, siekiant atitikti audiovizualinės produkcijos rėmimo reikalavimus, kaip nurodyta Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/65/EB [2], ar kitais pakeitimais, 4 straipsnio 1 dalyje ir 3i straipsnio 1 dalyje. 5. Bendrai audiovizualinei produkcijai galima taikyti Korėjos vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 3 dalyje, suteikiant jai Korėjos kūrinio statusą, taikant Įstatymo dėl kino filmų ir vaizdo produkcijos rėmimo (įstatymas Nr. 9679, 2009 m. gegužės 21 d.) 40 straipsnį ar šį įstatymą iš dalies keičiančius teisės aktus ir Įstatymo dėl transliavimo (įstatymas Nr. 9280, 2008 m. gruodžio 31 d.) 71 straipsnį ar šį įstatymą iš dalies keičiančius teisės aktus ir Pranešimą dėl programų santykio (Korėjos komunikacijų komisijos pranešimas Nr. 2008-135, 2008 m. gruodžio 31 d.) ar šį pranešimą iš dalies keičiančius teisės aktus [3]. 6. Teisė taikyti bendrai produkcijai vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse, suteikiama, jei laikomasi šių sąlygų: a) bendra audiovizualinė produkcija sukurta įmonių, kurios tiesiogiai arba turint kontrolinį akcijų paketą priklauso Europos Sąjungos valstybei narei arba Korėjai ir (arba) Europos Sąjungos valstybės narės piliečiams arba Korėjos piliečiams; b) bendrą produkciją kūrusių įmonių atstovaujantis (-ys) direktorius (-iai) arba vadovas (-ai) – Europos Sąjungos valstybės narės ir (arba) Korėjos pilietis (-čiai), galintis (-ys) įrodyti turintis (-ys) ten buveinę; c) kuriant bendrą audiovizualinę produkciją, išskyrus animaciją, turi dalyvauti kūrėjai iš dviejų Europos Sąjungos valstybių narių. Animacijos produkcijos kūrėjai turi būti iš trijų Europos Sąjungos valstybių narių. Kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės kūrėjo ar kūrėjų finansinis įnašas yra ne mažesnis kaip 10 proc.; d) mažiausias bendros audiovizualinės produkcijos, išskyrus animaciją, atitinkamas ES šalies (bendras) ir Korėjos kūrėjų finansinis įnašas yra ne mažesnis kaip 30 proc. visų audiovizualinės produkcijos gamybos išlaidų. Animacijos bendros produkcijos mažiausias įnašas yra ne mažesnis kaip 35 proc. visų audiovizualinės produkcijos gamybos išlaidų; e) kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) įnašas atitinka realų techninį ir meninį dalyvavimą, užtikrinant dviejų Šalių įnašų pusiausvyrą. Visų pirma, bendros audiovizualinės produkcijos, išskyrus animaciją, kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) techninis ir meninis įnašas nesiskiria daugiau nei 20 procentinių punktų, palyginti su jų finansiniu įnašu, ir bet kuriuo atveju nėra didesnis nei 70 proc. viso įnašo. Animacijos produkcijos kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) techninis ir meninis įnašas nesiskiria daugiau nei 10 procentinių punktų, palyginti su jų finansiniu įnašu, ir bet kuriuo atveju nėra didesnis nei 65 proc. viso įnašo; f) trečiųjų šalių, pasirašiusių UNESCO konvenciją, kūrėjai gali dalyvauti kuriant bendrą audiovizualinę produkciją, jei jų įnašas nėra didesnis nei 20 proc., jei įmanoma, visų gamybos išlaidų ir (arba) techninio ir meninio įnašo į audiovizualinę produkciją. 7. Šalys patvirtina, kad teisė taikyti bendrai produkcijai atitinkamas jų vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse, užtikrina abipusę naudą ir kad 6 dalyje nurodytus kriterijus atitinkančiai bendrai produkcijai suteikiamas Europos arba Korėjos kūrinio statusas, kaip nurodyta atitinkamai 4 ir 5 dalyse, nenustatant jokių papildomų sąlygų, išskyrus nustatytas 6 dalyje. 8. a) Teisė taikyti bendrai produkcijai vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse, suteikiama trejiems metams po šio protokolo taikymo pradžios. Vadovaudamasis vidaus patarėjų grupių patarimais, likus šešiems mėnesiams iki galiojimo pabaigos, Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas turi atlikti vertinimą, siekdamas nustatyti minėtos teisės pritaikymo rezultatus kultūros įvairovės didinimo ir abipusiai naudingo bendradarbiavimo kuriant bendrą produkciją atžvilgiu. b) Teisė taikyti rėmimo programas turi būti atnaujinta trejiems metams ir po to bus savaime atnaujinama tokios pat trukmės laikotarpiams, jei Šalis nepanaikins šios teisės, pranešdama raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki pirminio ar bet kurio kito laikotarpio pabaigos. Likus šešiems mėnesiams iki kiekvieno atnaujinto laikotarpio pabaigos Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas turi atlikti vertinimą panašiomis į a punkte nurodytas sąlygas. c) Šalims nenusprendus kitaip, panaikinus šią teisę bendrai produkcijai galima toliau taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse, vadovaujantis 6 dalyje nustatytomis sąlygomis, jei pirmoji tos bendros produkcijos transliavimo arba rodymo data atitinkamose teritorijose yra anksčiau nei bet kokio atitinkamo laikotarpio pabaiga. 9. Kol galioja teisė taikyti bendrai produkcijai atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse, Šalys turi reguliariai stebėti, visų pirma per vietos patarėjų grupes, 6 dalies įgyvendinimą ir praneša Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetui apie bet kokias susijusias problemas. Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas Šaliai paprašius gali persvarstyti bendrai produkcijai suteiktą teisę taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse, ir (arba) 6 dalyje nustatytus kriterijus. 10. Iš anksto (prieš du mėnesius) pranešusi Šalis gali laikinai panaikinti teisę taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse, jei pagal tas dalis sukurtai bendrai produkcijai suteiktai teisei buvo padaryta neigiama įtaka, kitai Šaliai pakeitus atitinkamus šiose dalyse nurodytus teisės aktus. Prieš laikinai panaikindama šią teisę, pranešančioji Šalis aptaria ir peržiūri teisės aktų pakeitimų pobūdį ir poveikį su kita Šalimi Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete. 6 straipsnis Kitas bendradarbiavimas, susijęs su audiovizualine produkcija 1. Šalys stengiasi populiarinti kitos Šalies audiovizualinę produkciją, rengdamos festivalius, seminarus ir įgyvendindamos panašias iniciatyvas. 2. Be šio protokolo 2 straipsnio 2 dalyje minėto dialogo, Šalys sudaro palankesnes sąlygas bendradarbiauti transliavimo srityje, siekdamos skatinti kultūros srities mainus, ir tam vykdo šią veiklą: a) skatina kompetentingas institucijas dalytis informacija ir nuomonėmis dėl transliavimo politikos ir reglamentavimo sistemos; b) skatina transliavimo pramonės atstovų bendradarbiavimą ir mainus; c) skatina audiovizualinės produkcijos mainus; ir d) skatina lankytis ir dalyvauti tarptautiniuose transliavimo renginiuose, rengiamuose kitos Šalies teritorijoje. 3. Šalys stengiasi sudaryti palankesnes sąlygas tarptautinių ir regioninių standartų taikymui, siekdamos užtikrinti audiovizualinių technologijų suderinamumą ir sąveiką, taip remdamos glaudesnius kultūros srities mainus. Jos bendradarbiauja siekdamos šio tikslo. 4. Šalys stengiasi sudaryti palankesnes sąlygas būtinų techninių priemonių ir įrangos, pvz., radijo ir televizijos įrangos, muzikos instrumentų ir garso studijų įrašų įrangos, skirtos audiovizualinei produkcijai kurti ir įrašyti, nuomai ir išperkamajai nuomai. 5. Šalys stengiasi sudaryti palankesnes sąlygas audiovizualinių archyvų skaitmeninimui. 7 straipsnis Audiovizualinei produkcijai filmuoti skirtų priemonių ir įrangos laikinas įvežimas 1. Kiekviena Šalis tinkamu mastu skatina filmuoti savo teritorijoje kino filmus ir televizijos laidas. 2. Neatsižvelgiant į šio susitarimo nuostatas dėl prekybos prekėmis, Šalys, remdamosi atitinkamais savo teisės aktais, išnagrinėja galimybę ir leidžia iš vienos Šalies teritorijos į kitos Šalies teritoriją laikinai įvežti technines priemones ir įrangą, būtiną kultūros srities specialistams kino filmams ir televizijos laidoms filmuoti. B POSKIRSNIS Kultūros sektorių, išskyrus audiovizualinį, skatinimas 8 straipsnis Scenos meno veikla 1. Šalys, laikydamosi atitinkamų savo teisės aktų, sudaro palankesnes sąlygas, taikydamos tinkamas programas, glaudesniems scenos meno veikėjų ryšiams profesinių mainų ir mokymo srityse, taip pat įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir tinklų kūrimo skatinimą. 2. Šalys skatina kurti bendrą vienos ar kelių Europos Sąjungos valstybių narių ir Korėjos scenos meno produkciją. 3. Šalys skatina rengti tarptautinius teatro technologijų standartus ir naudoti teatro scenos ženklus, taip pat ir bendradarbiaudamos su tinkamomis standartizavimo įstaigomis. Jos sudaro palankesnes sąlygas bendradarbiauti siekiant šio tikslo. 9 straipsnis Leidiniai Šalys, laikydamosi atitinkamų savo teisės aktų, sudaro palankesnes sąlygas kitos Šalies leidinių mainams ir sklaidai, taikydamos tinkamas programas šiose srityse: a) mugių, seminarų, literatūros renginių ir kitų panašių renginių, susijusių su leidiniais, įskaitant viešą kūrinių skaitymą, rengiamus paeiliui įvairiose vietose, organizavimas; b) palankesnių sąlygų bendrai leidybai ir vertimams sudarymas; ir c) palankesnių sąlygų bibliotekų darbuotojų, rašytojų, vertėjų, prekiautojų knygomis ir leidėjų profesiniams mainams ir mokymui sudarymas. 10 straipsnis Kultūros paveldo vietovių ir istorinių paminklų apsauga Šalys, remdamosi savo teisės aktais ir nepažeisdamos apribojimų, įtrauktų į jų įsipareigojimus kitose šio susitarimo nuostatose, skatina dalijimąsi, taikant atitinkamas programas, žiniomis ir gerąja patirtimi, susijusiomis su kultūros paveldo vietovių ir istorinių paminklų apsauga, atsižvelgdamos į UNESCO pasaulio paveldo apsaugos misiją, taip pat sudarydamos palankesnes sąlygas keistis ekspertais, bendradarbiauti profesinio mokymo klausimais, vietos bendruomenių informuotumui didinti ir konsultuoti istorinių paminklų, saugomų vietovių apsaugos klausimais ir teisės aktų bei priemonių, susijusių su paveldu, įgyvendinimo klausimais, visų pirma susijusių su paveldo įtraukimu į vietos bendruomenių gyvenimą. [1] Korėjoje bendrai produkcijai taikoma pripažinimo procedūra, kurią taiko Korėjos transliuojamų programų komunikacijų komisija, o filmams – Korėjos kino taryba. Ši procedūra apsiriboja techniniu patikrinimu, kuriuo siekiama užtikrinti, kad bendra produkcija atitinka 6 dalyje nustatytus kriterijus. Visa šiuos kriterijus atitinkanti bendra produkcija pripažįstama. [2] Šio teisės akto pakeitimai neturi poveikio 10 dalies taikymui. [3] Ten pat. -------------------------------------------------- SUSITARIMO MEMORANDUMAS DĖL TARPVALSTYBINIO DRAUDIMO PASLAUGŲ TEIKIMO, KAIP NURODYTA 7-A PRIEDO (ĮSIPAREIGOJIMŲ SĄRAŠAS) ĮSIPAREIGOJIMŲ SĄRAŠUOSE Kalbant apie tarpvalstybinį draudimo paslaugų teikimą, kaip nurodyta 7-A priedo (Įsipareigojimų sąrašas) įsipareigojimų sąrašuose, būtent – rizikos, susijusios su toliau nurodytais dalykais, draudimą: a) jūrų laivyba ir komercine aviacija ir paleidimu, ir krovinių (įskaitant palydovus) gabenimu į kosmosą, kai toks draudimas taikomas atskirai ir kartu visiems toliau išvardytiems dalykams: vežamoms prekėms, prekes vežančioms transporto priemonėms ir visiems su minėtais dalykais susijusiems įsipareigojimams; ir b) tarptautiniu tranzitu vežamomis prekėmis, Šalys patvirtina, kad jei Europos Sąjungos valstybė narė reikalauja, kad šias paslaugas teiktų Europos Sąjungoje įsisteigęs paslaugų teikėjas, Korėjos finansinių paslaugų teikėjas gali teikti tokias paslaugas, įsisteigęs bet kurioje Europos Sąjungos valstybėje narėje, nebūtinai toje Europos Sąjungos valstybėje narėje, kurioje teikiamos paslaugos. Paaiškinama, kad toks paslaugos teikimas – finansinės paslaugos sukūrimas, platinimas, rinkodara, pardavimas ir pristatymas. Europos Komisija ir Europos Sąjungos valstybės narės, kuriose tebegalioja reikalavimas būti įsisteigusiam Europos Sąjungoje, toliau konsultuosis, siekdamos toliau gerinti šių paslaugų teikimą jų teritorijose. ES šalis pritaria Korėjos pasiūlymui ateityje konsultuotis, siekiant susitarti šiuo klausimu. Šis susitarimo memorandumas yra neatskiriama šio susitarimo dalis. -------------------------------------------------- SUSITARIMO MEMORANDUMAS DĖL KORĖJOS PAŠTO REFORMOS PLANO [1] Per derybas dėl šio susitarimo Korėjos delegacija paaiškino Europos Sąjungos delegacijai Korėjos vyriausybės ketinimus, susijusius su pašto reformos planu. Korėja atkreipė Europos Sąjungos delegacijos dėmesį į toliau nurodytus pašto reformos plano aspektus. Korėja ketina laipsniškai didinti Korėjos pašto tarnybos monopolio išimtis, kad būtų leidžiama daugiau privačių pristatymo paslaugų. Šis tikslas bus pasiektas iš dalies keičiant Pašto paslaugų įstatymą, susijusius įstatymus arba antraeilius su jais susijusius teisės aktus ar taisykles. a) Įsigaliojus šiems pakeitimams Korėjos pašto tarnybos laiškų siuntimo taikymo sritis bus aiškesnė, nes bus iš naujo nustatyta siutimo sąvoka, taip pat bus išplėstos laiškų siuntimo monopolio išimtys, remiantis objektyviais standartais, pvz., svoriu, kaina ar jų deriniu. b) Nustatydama pakeitimų pobūdį ir mastą Korėja atsižvelgs į įvairius veiksnius, įskaitant vidaus rinkos sąlygas, kitų šalių pašto sektoriaus liberalizacijos patirtį ir poreikį užtikrinti universalias paslaugas. Korėja planuoja įgyvendinti šiuos pakeitimus per trejus metus nuo šio susitarimo pasirašymo. Taikydama pakeistus kriterijus Korėja sudarys nediskriminacines sąlygas visiems pašto ir greitojo siuntų pristatymo paslaugų teikėjams Korėjoje. Be to, iki šio susitarimo įsigaliojimo datos Korėja iš dalies pakeis Pašto paslaugų įstatymo įgyvendinimo dekreto 3 straipsnį, išplėsdama Korėjos pašto tarnybos monopolio išimtis ir įtraukdama visas tarptautinio greitojo dokumentų pristatymo paslaugas. Dėl aiškumo galima paminėti, kad tarptautinės ir vidaus greitojo bet kokių dokumentų pristatymo paslaugos Europos Sąjungos valstybėse narėse neribojamos pašto paslaugų monopoliais. [1] Šis susitarimo memorandumas nėra privalomas ir jam netaikomos Keturiolikto skyriaus (Ginčų sprendimas) nuostatos. -------------------------------------------------- SUSITARIMO MEMORANDUMAS DĖL KONKREČIŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ TELEKOMUNIKACIJŲ PASLAUGŲ SEKTORIUJE Korėjos ir Europos Sąjungos delegacijos per derybas dėl šiame susitarime numatytų konkrečių įsipareigojimų telekomunikacijų paslaugų sektoriuje pasiekė šį susitarimą. Jei Šalis nustato sąlygą, pagal kurią licenciją teikti viešąsias telekomunikacijų paslaugas Šalies, kurioje kitos Šalies asmuo turi akcinio kapitalo, asmeniui galima skirti nustačius, kad tokių paslaugų teikimas atitiktų viešuosius interesus, ta Šalis užtikrina, kad: i) šis faktas ir jo nustatymo procedūros pagrįsti objektyviais ir skaidriais kriterijais; ii) vadovaujamasi prielaida, palankia nuostatai, kad licencijos suteikimas Šalies, kurioje kitos Šalies asmuo turi akcinio kapitalo, asmeniui atitiktų viešuosius interesus, ir iii) šias procedūras pagal 7.22 straipsnį (Skaidrumas ir konfidenciali informacija), 7.23 straipsnį (Vietos taisyklės) ir 7.36 straipsnį (Su telekomunikacijomis susijusių ginčų sprendimas). Šis susitarimo memorandumas yra neatskiriama šio susitarimo dalis. -------------------------------------------------- SUSITARIMO MEMORANDUMAS DĖL ZONŲ NUSTATYMO, MIESTŲ PLANAVIMO IR APLINKOS APSAUGOS TAISYKLIŲ Per derybas dėl šio susitarimo Septinto skyriaus (Prekyba paslaugomis, įsisteigimas ir elektroninė prekyba) Šalys aptarė šio susitarimo pasirašymo metu Korėjoje ir Europos Sąjungoje galiojančias zonų nustatymo, miestų planavimo ir aplinkos apsaugos taisykles. Šalys sutaria, kad jei taisyklėmis, taip pat ir zonų nustatymo, miestų planavimo ir aplinkos apsaugos taisyklėmis, nustatomos nediskriminacinės ir nekiekybinės priemonės, turinčios įtakos įsisteigimo teisei, jos neįtraukiamos į sąrašą. Remdamosi minėtu bendruoju susitarimu, Šalys patvirtina, kad konkrečios Korėjos priemonės, nustatytų toliau pateikiamuose teisės aktuose, neįtraukiamos į sąrašą: - Seulo miesto teritorijos pritaikymo planavimo įstatymas; - Pramoninių klasterių vystymo ir gamyklų steigimo įstatymas; - Specialus įstatymas dėl Seulo miesto teritorijos oro gerinimo. Šalys patvirtina turinčios teisę nustatyti naujas taisykles, susijusias su zonų nustatymu, miestų planavimu ir aplinkos apsauga. Šis susitarimo memorandumas yra neatskiriama šio susitarimo dalis. --------------------------------------------------