Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinasis susitarimas, nustatantis ekonominės partnerystės susitarimo pagrindą



Oficialusis leidinys L 111 , 24/04/2012 p. 0003 - 1172



Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinasis susitarimas, nustatantis ekonominės partnerystės susitarimo pagrindą KOMORŲ SĄJUNGA, MADAGASKARO RESPUBLIKA, MAURICIJAUS RESPUBLIKA, SEIŠELIŲ RESPUBLIKA, ZAMBIJOS RESPUBLIKA, ZIMBABVĖS RESPUBLIKA (toliau – RPA valstybės) ir BELGIJOS KARALYSTĖ, BULGARIJOS RESPUBLIKA, ČEKIJOS RESPUBLIKA, DANIJOS KARALYSTĖ, VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA, ESTIJOS RESPUBLIKA, AIRIJA, GRAIKIJOS RESPUBLIKA, ISPANIJOS KARALYSTĖ, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA, ITALIJOS RESPUBLIKA, KIPRO RESPUBLIKA, LATVIJOS RESPUBLIKA, LIETUVOS RESPUBLIKA, LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ, VENGRIJOS RESPUBLIKA, MALTA, NYDERLANDŲ KARALYSTĖ, AUSTRIJOS RESPUBLIKA, LENKIJOS RESPUBLIKA, PORTUGALIJOS RESPUBLIKA, RUMUNIJA, SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA, SLOVAKIJOS RESPUBLIKA, SUOMIJOS RESPUBLIKA, ŠVEDIJOS KARALYSTĖ, JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ ir EUROPOS BENDRIJA (toliau – EB) toliau kartu – šalys PREAMBULĖ MES, Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybės, esančios Rytų ir Pietų Afrikos (RPA) regione, sudarančios RPA valstybių grupę ir atskiras jos valstybes nares, ir Europos bendrija (EB) bei jos valstybės narės; ATSIŽVELGDAMOS į 2000 m. birželio 23 d. pasirašytą Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir EB bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas), 1993 m. lapkričio 5 d. pasirašytą Bendros Rytų ir Pietų Afrikos rinkos (angl. COMESA) sutartį, 1992 m. rugpjūčio 17 d. pasirašytą Pietų Afrikos vystymo bendrijos (PAVB) sutartį ir jos protokolą dėl prekybos, 1999 m. lapkričio 30 d. pasirašytą Rytų Afrikos bendrijos (RAB) sutartį ir 2002 m. liepos 11 d. pasirašytą ir priimtą Afrikos Sąjungos steigiamąjį aktą; ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos steigimo sutartį; ATSIŽVELGDAMOS taip pat į 2003 m. kovo 17 d. Chartume, Sudane vykusio aštuntojo COMESA valstybių ir vyriausybių vadovų tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo sprendimą dėl RPA atstovavimo derybose su Europos Sąjunga (ES) dėl ekonominės partnerystės susitarimo (EPS); ĮVERTINDAMOS tai, kad RPA valstybės ir EB bei jos valstybės narės susitarė, kad bendradarbiavimo prekybos ir ekonomikos srityse tikslas – siekti sklandžios ir laipsniškos RPA valstybių integracijos į pasaulio ekonomiką, atsižvelgiant į jų politinį pasirinkimą, išsivystymo lygį ir vystymosi prioritetus, bei skatinti darnų RPA valstybių vystymąsi ir mažinti skurdą; PATVIRTINDAMOS įsipareigojimą skatinti ir spartinti RPA valstybių ekonominį, kultūrinį ir socialinį vystymąsi siekiant taikos ir saugumo bei skatinti stabilią ir demokratinę politinę aplinką, prisidedančią prie darnaus nacionalinio ir regioninio vystymosi; PATVIRTINDAMOS, kad EPS turėtų atitikti Kotonu susitarimo tikslus ir principus bei, visų pirma, jo III dalies II antraštinę dalį; PATVIRTINDAMOS, kad EPS yra vystymo priemonė, kuria skatinamas darnus augimas, didinami RPA valstybių gamybos ir pasiūlos pajėgumai, skatinami struktūriniai RPA ekonomikos pokyčiai, ekonomikos diversifikacija ir konkurencingumas, ir kuri padeda RPA valstybėse vystyti prekybą, pritraukti investicijas, technologijas ir kurti darbo vietas; PRISIMINDAMOS įsipareigojimus tarptautinei bendruomenei siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų, kaip numatyta 2000 m. rugsėjo mėn. JT deklaracijoje; PATVIRTINDAMOS, kad siekiant įgyvendinti vystymosi tikslus būtina bendradarbiauti tarptautiniu mastu ir visiškai įgyvendinti Rio, Pekino, Kopenhagos, Kairo ir Monterėjaus konferencijose bei kitose mažiausiai išsivysčiusioms šalims, prieigos prie jūros neturinčioms besivystančioms šalims ir mažoms salų besivystančioms valstybėms skirtose veiksmų programose priimtus įsipareigojimus; TURĖDAMOS OMENYJE Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narių teises ir pareigas, tarptautinės prekybos principų ir taisyklių svarbą bei skaidrios, numatomos, atviros ir sąžiningos daugiašalės prekybos sistemos poreikį; PRIMINDAMOS poreikį užtikrinti, kad didžiausias dėmesys skiriamas regionų integracijai ir specialaus bei diferencijuoto režimo taikymui visoms RPA valstybėms, toliau taikant specialų režimą mažiausiai išsivysčiusioms RPA valstybėms, tinkamai atsižvelgiant į mažų valstybių, priėjimo prie jūros neturinčių, salų bei pakrantės valstybių, sausrą patiriančių ir po konflikto atsikuriančių RPA valstybių pažeidžiamumą; PRIPAŽINDAMOS, kad siekiant pagerinti gyvenimo sąlygas RPA valstybėse reikia didelių investicijų; PRIMINDAMOS šalių įsipareigojimus pagal PPO nuostatas, SUSITARĖ: I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Laikinojo susitarimo taikymo sritis Šiuo laikinuoju susitarimu nustatomas ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) pagrindas. 2 straipsnis Bendrieji EPS tikslai Ekonominės partnerystės susitarimo tikslai yra šie: a) sudarant stipresnę strateginę prekybos ir vystymo partnerystę, atitinkančią darnaus vystymosi tikslus, Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir Kotonu susitarimą, padėti mažinti ir galiausiai visiškai panaikinti skurdą; b) skatinti RPA regiono integraciją, ekonominį bendradarbiavimą ir gerinti valdymą; c) skatinti laipsnišką RPA regiono integraciją į pasaulio ekonomiką, atsižvelgiant į regiono politinį pasirinkimą ir vystymosi prioritetus; d) skatinti RPA valstybių ekonomikos struktūrinius pokyčius ir diversifikaciją, įskaitant pridėtinės vertės kūrimą; e) didinti RPA regiono prekybos politikos ir su prekyba susijusius pajėgumus; f) sukurti ir įgyvendinti veiksmingą, numatomą ir skaidrią RPA regioninę prekybos bei investavimo reglamentavimo sistemą ir taip sudaryti geresnes sąlygas investicijoms pritraukti ir skatinti privataus sektoriaus iniciatyvą bei didinti pasiūlos pajėgumus, konkurencingumą, ekonominį augimą; ir g) stiprinti esamus šalių ryšius ir grįsti juos solidarumu bei abipusiais interesais. Todėl atsižvelgiant į įsipareigojimus PPO, susitarimu stiprinami prekybos ir ekonominiai ryšiai, remiama nauja šalių prekybos dinamika įgyvendinant pažangų, asimetrišką šalių prekybos liberalizavimą ir stiprinamas, plečiamas bei gilinamas bendradarbiavimas visose su prekyba ir investicijomis susijusiose srityse. 3 straipsnis Konkretūs šio susitarimo tikslai 1. Atsižvelgiant į Kotonu susitarimo 34 ir 35 straipsnius, šios susitarimo tikslai yra šie: a) sudaryti 1994 m. Bendrojo muitų tarifų ir prekybos susitarimo (1994 m. GATT) XXIV straipsnį atitinkantį susitarimą; b) remiantis pateiktais pasiūlymais nustatyti tolesnių derybų dėl prekybos prekėmis pagrindą, taikymo sritį ir principus, įskaitant kilmės taisykles, prekybos apsaugos priemones, muitinių bendradarbiavimą, prekybos sąlygų gerinimą, sanitarijos ir fitosanitarijos priemones bei technines prekybos kliūtis, derybas dėl žemės ūkio; ir c) nustatyti galimų derybų, susijusių su kitais klausimais, kaip antai prekyba paslaugomis ir Kotonu susitarime nustatyti su prekyba susiję klausimai, bei susijusių su kitomis abiem šalims svarbiomis sritimis pagrindą ir taikymo sritį. 2. Vadovaudamosi 2004 m. vasario 7 d. šalių priimtu bendrų veiksmų planu, šalys įsipareigoja baigti derybas ir ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d. sudaryti visapusišką EPS, apimantį ir 1 dalies b ir c punktuose išvardytus klausimus. 4 straipsnis Principai Šio susitarimo principai, kurių šalys laikosi toliau derėdamosi dėl visapusiško EPS, yra šie: a) remtis Kotonu susitarimo acquis; b) stiprinti regioninę RPA integraciją; c) liberalizuojant prekybą ir taikant su prekyba susijusias priemones bei prekybos apsaugos priemones taikyti palankesnes nuostatas; d) atsižvelgiant į mažų prieigos prie jūros neturinčių ir salų valstybių pažeidžiamumą mažiausiai išsivysčiusioms RPA šalims taikyti specialų ir diferencijuotą režimą (taip pat ir nustatant jų prekybos liberalizavimo lygį ir spartą); e) taikyti skirtingas sąlygas, sudarant galimybes pasirengusioms RPA valstybėms anksčiau ir sparčiau įvykdyti liberalizavimą; f) taikyti vystomojo bendradarbiavimo nuostatas, siekiant, kad mažiausiai išsivysčiusios RPA šalys, negalinčios sudaryti tarifų pasiūlymų, galėtų visapusiškai pasinaudoti visais šiuo susitarimu, ypač šio laikinojo susitarimo nuostatomis dėl ekonominio ir vystomojo bendradarbiavimo; g) mažiausiai išsivysčiusioms RPA šalims, nepateikusioms tarifų mažinimo pasiūlymų, sudaryti sąlygas tai atlikti po šio laikinojo susitarimo pasirašymo, taikant tokias pačias lanksčias sąlygas ir leidžiant visiškai pasinaudoti jame išdėstytomis nuostatomis; h) sudaryti RPA valstybėms sąlygas taikyti viena kitai ir kitoms Afrikos šalims bei regionams palankesnes sąlygas, neįsipareigojant taikyti tokių pačių sąlygų EB. II SKYRIUS PREKYBOS PREKĖMIS REŽIMAS I ANTRAŠTINĖ DALIS Bendrosios nuostatos 5 straipsnis Tikslai Bendradarbiavimo prekybos srityje tikslai yra šie: a) sudaryti saugias, ilgalaikes ir numatomas sąlygas RPA valstybių kilmės prekėms patekti į EB rinką visiškai netaikant muitų ir kvotų; b) skatinti šalių prekybą ir spartinti eksportu paremtą augimą, siekiant integruoti RPA šalis į pasaulio ekonomiką; c) pagal šiame susitarime nustatytas sąlygas palaipsniui vis labiau liberalizuoti RPA prekių rinką; ir d) išlaikyti ir gerinti patekimo į rinką sąlygas, siekiant užtikrinti, kad visų RPA valstybių padėtis gerėja, o ne blogėja. 6 straipsnis Taikymo sritis 1. Šio skyriaus įsipareigojimai taikomi tik II priede išvardytoms susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms. 2. Šiame skyriuje nustatyti EB įsipareigojimai taikomi tik II priede išvardytų susitarimą pasirašiusių RPA valstybių kilmės prekėms. 3. Šiame skyriuje ir pagal jį priimtuose sprendimuose pateikta nuoroda į susitarimą pasirašiusias RPA valstybes arba į susitarimą pasirašiusių RPA valstybių kilmės prekes taikoma tik II priede išvardytoms susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms. 4. Jei susitarimą pasirašiusi RPA valstybė, kuri nėra nurodyta II priede, pageidauja, kad jai būtų taikomos II skyriaus nuostatos, ji apie tai turi pranešti EPS komitetui. EPS komitetui suteikta kompetencija iš dalies pakeisti II priedą. 5. EPS komitetas gali nuspręsti dėl laikinų priemonių arba pakeitimų, kurie gali būti reikalingi siekiant paprasčiau įtraukti tokią susitarimą pasirašiusią RPA valstybę į II priedo sąrašą. II ANTRAŠTINĖ DALIS Laisvas prekių judėjimas 7 straipsnis Muitas Panaikinant importo muitus, muitu laikomas bet koks muitas arba rinkliava, taikomi importuojamoms prekėms, įskaitant nustatytą bet kokio pobūdžio papildomą mokestį, taikomą tokioms importuojamoms prekėms; muitu nelaikomi: a) vidaus mokesčius atitinkantys mokesčiai, taikomi tiek importuotoms, tiek ir vidaus rinkoje pagamintoms prekėms, kaip nustatyta 18 straipsnyje; b) antidempingo arba kompensaciniai muitai, taikomi pagal 19 straipsnio nuostatas bei apsaugos priemonės, taikomos pagal 21 straipsnio nuostatas; ir c) mokesčiai ir kitos rinkliavos, taikomi pagal 10 straipsnio nuostatas. 8 straipsnis Prekių klasifikavimas Prekės, kurioms taikomas šis susitarimas, klasifikuojamos pagal kiekvienos šalies tarifų nomenklatūrą atitinkančią Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą (SS). Susitarimą pasirašiusios RPA valstybės taikys COMESA nomenklatūrą. 9 straipsnis Bazinis muitas Kiekvieno produkto bazinis muitas, kuris bus laipsniškai mažinamas, nurodytas kiekvienos šalies tarifų sąraše. 10 straipsnis Mokesčiai ir kitos rinkliavos 7 straipsnio c punkte nurodytų mokesčių ir kitų rinkliavų dydis neturi viršyti apytikrių suteiktų paslaugų sąnaudų, jie neturi būti taikomi kaip netiesioginė vietos produktų apsauga arba kaip fiskaliniais tikslais taikomas importo mokestis. Jų dydis nustatomas pagal konkrečias normas. Su prekyba susiję mokesčiai ir rinkliavos netaikomi konsulinėms paslaugoms. 11 straipsnis RPA valstybių kilmės produktų muitai RPA valstybių kilmės produktai į EB importuojami be muitų, pagal I priede nurodytas sąlygas. 12 straipsnis EB kilmės produktų muitai 1. Importuojamiems EB kilmės produktams taikomi muitai sumažinami arba panaikinami pagal II priede pateiktus tarifų liberalizacijos tvarkaraščius (priede pateikiami kiekvienos susitarimą pasirašiusios RPA valstybės arba susitarimą pasirašiusių RPA valstybių grupės tvarkaraščiai). 2. Šalys gali persvarstyti II priede pateiktus tarifų liberalizavimo tvarkaraščius, siekdamos juos suvienodinti ir atsižvelgdamos į regionų integracijos procesus. 3. EPS komiteto sprendimu prie šio susitarimo II priedo gali būti pridedami nauji importuojamiems EB kilmės produktams taikomų muitų liberalizavimo tvarkaraščiai, pateikti pradėjus šio susitarimo ratifikavimo procedūras. 13 straipsnis Kilmės taisyklės Šiame skyriuje "kilmė" reiškia atitiktį kilmės taisyklėms, nustatytoms šio susitarimo 1 protokole. Atsižvelgdamos į sudaromą visapusišką EPS, įsigaliojus šiam susitarimui ir iki įsigalios visapusiškas EPS, šalys persvarsto šio protokolo nuostatas, siekdamos jas supaprastinti. Persvarstydamos šalys atsižvelgia į RPA valstybių poreikius, technologijų, gamybos procesų ir visų kitų veiksnių pokyčius, įskaitant vykdomas kilmės taisyklių reformas, dėl kurių gali prireikti pakeisti šio protokolo nuostatas. Tokie pakeitimai vykdomi EPS komiteto sprendimu. 14 straipsnis Esamos padėties išlaikymas Jei 12 straipsnyje nenumatyta kitaip, šalys susitaria nedidinti iš kitos šalies importuojamiems produktams taikomų muitų. 15 straipsnis Eksporto muitai ir mokesčiai 1. Išskyrus atvejus, kai III priede nurodyta kitaip, ir galiojant šiam susitarimui šalys nenustato jokių naujų muitų ar mokesčių, taikomų eksportuojamoms prekėms arba su jomis susijusių, viršijančių vidaus rinkai skirtiems panašiems produktams taikomus muitus ir mokesčius. 2. EPS komitetas gali nagrinėti susitarimą pasirašiusios RPA valstybės prašymą persvarstyti III priede pateiktą prekių sąrašą. 16 straipsnis Palankesnis režimas, taikomas dėl laisvosios prekybos susitarimų 1. Atsižvelgdama į šiame skyriuje aptariamus klausimus, EB taikys susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms bet kokį palankesnį režimą, nustatomą EB ir trečiosioms šalims sudarius laisvosios prekybos susitarimą po šio susitarimo pasirašymo. 2. Atsižvelgdamos į šiame skyriuje aptariamus klausimus, susitarimą pasirašiusios RPA valstybės taikys EB bet kokį palankesnį režimą, nustatytą susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms ir bet kokiam didelio masto prekybos subjektui sudarius laisvosios prekybos susitarimą po šio susitarimo pasirašymo. 3. Šio skyriaus nuostatos nėra aiškinamos taip, kad šalys įpareigojamos abipusiškai išplėsti bet kokį palankesnį režimą, nustatytą dėl vienos iš šalių ir trečiosios šalies laisvosios prekybos susitarimo, galiojančio pasirašant šį susitarimą. 4. 2 dalies nuostatos netaikomos susitarimą pasirašiusių RPA valstybių ir kitų Afrikos šalių ir regionų susitarimams. 5. Taikant šį straipsnį "laisvosios prekybos susitarimu" vadinamas susitarimas, kuriuo iš esmės liberalizuojama prekyba, iš esmės panaikinamos arba pašalinamos šalių taikomos diskriminacinės priemonės ir (arba) uždraudžiama taikyti naujas arba labiau diskriminuojančias priemones nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos arba per pagrįstą laikotarpį. 6. Taikant šį straipsnį "didelio masto prekybos subjektu" vadinama išsivysčiusi šalis arba bet kuri kita šalis, kurios eksportuojamų prekių dalis vienerius metus prieš įsigaliojant 2 dalyje nurodytam laisvosios prekybos susitarimui sudaro daugiau kaip 1 procentą pasaulio eksportuojamų prekių, arba individualiai, kolektyviai arba pagal laisvosios prekybos susitarimą veikianti šalių grupė, kurios eksportuojamų prekių dalis vienerius metus prieš įsigaliojant 2 dalyje nurodytam laisvosios prekybos susitarimui sudaro daugiau kaip 1,5 procento pasaulio eksportuojamų prekių [1]. III ANTRAŠTINĖ DALIS Netarifinės priemonės 17 straipsnis Kiekio ribojimo draudimas Jei šio susitarimo I ir II prieduose nenurodyta kitaip, įsigaliojus šiam susitarimui, panaikinami visi šalių importui, eksportui, arba pardavimui ketinant eksportuoti taikomi draudimai ir prekybos ribojimai, kaip antai kvotos, importo ar eksporto licencijos ar kitos priemonės, išskyrus 7 straipsnyje nurodytus muitus, mokesčius ir kitas rinkliavas. Naujų priemonių nenustatoma. 18 straipsnis Nacionalinis vidaus mokesčių ir reguliavimo režimas 1. Kitos šalies kilmės statusą turintiems importuojamiems produktams tiesiogiai arba netiesiogiai netaikomi vidaus mokesčiai arba bet kokios kitos vidaus rinkliavos, išskyrus tuos, kurie tiesiogiai arba netiesiogiai taikomi panašiems nacionaliniams produktams. Be to, šalys netaiko kitų vidaus mokesčių arba vidaus rinkliavų savo šalies gamybai apsaugoti. 2. Kitos šalies kilmės statusą turintiems importuojamiems produktams taikomas režimas yra ne mažiau palankesnis už režimą, taikomą panašiems nacionaliniams produktams, pagal visus įstatymus ir kitus teisės aktus, susijusius su jų vidaus pardavimu, siūlymu parduoti, įsigijimu, vežimu, skirstymu arba naudojimu. Šios dalies nuostatos netrukdo taikyti diferencinių vidaus vežimo rinkliavų, kurios grindžiamos tik ekonomine transporto priemonių veikla, o ne produkto kilmės šalimi. 3. Nė viena iš šalių nenustato ar netaiko su produktų maišymu, perdirbimu arba naudojimu tam tikrais kiekiais arba dalimis susijusių vidaus kiekybinių reikalavimų (tiesioginių arba netiesioginių) tam tikrą bet kurio produkto, kuriam taikomas teisės aktas, kiekį arba dalį tiekti iš vidaus išteklių. Be to, nė viena iš šalių netaiko kitų vidaus kiekybinių reikalavimų savo šalies gamybai apsaugoti. 4. Šio straipsnio nuostatomis nedraudžiama mokėti subsidijų išimtinai nacionaliniams gamintojams, įskaitant išmokas nacionaliniams gamintojams, susijusias su vidaus mokesčiais arba rinkliavomis, taikomais pagal šio straipsnio nuostatas, ir subsidijas, kurias valstybė suteikia pirkdama nacionalinius produktus. 5. Šio straipsnio nuostatos netaikomos įstatymams ir kitiems teisės aktams, taikomiems viešiesiems pirkimams, jų procedūroms ir praktikai. 6. EPS komitetas gali nuspręsti leisti susitarimą pasirašiusiai EPS valstybei nukrypti nuo šio straipsnio nuostatų siekdamas skatinti vidaus gamybą ir apsaugoti ką tik susikūrusią pramonę. Šiuo atžvilgiu reikia įvertinti susitarimą pasirašiusių RPA valstybių vystymosi poreikius, ypač mažiausiai išsivysčiusių RPA šalių specialiuosius poreikius ir problemas. 7. III priede pateiktas laikinų leidžiančių nukrypti nuostatų sąrašas. Tokios leidžiančios nukrypti nuostatos suteikiamos susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms tame priede nurodytiems laikotarpiams. IV ANTRAŠTINĖ DALIS Prekybos apsaugos priemonės 19 straipsnis Antidempingo ir kompensacinės priemonės 1. Jei šio straipsnio nuostatomis nenustatyta kitaip, nė viena šio susitarimo nuostata nedraudžia EB arba susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms (kiekvienai šaliai atskirai arba kartu) nustatyti antidempingo arba kompensacinių priemonių pagal atitinkamus PPO susitarimus. Taikant šį straipsnį kilmė nustatoma pagal šalių nelengvatines kilmės taisykles. 2. Prieš nustatydama galutinius antidempingo arba kompensacinius muitus iš RPA valstybių importuojamiems produktams, EB apsvarsto galimybę taikyti atitinkamuose PPO susitarimuose nustatytus konstruktyvius sprendimus. 3. Tuo atveju, kai antidempingo arba kompensacines priemones regioninė institucija taiko atstovaudama dviem arba daugiau susitarimą pasirašiusių RPA valstybių, teisminė peržiūra, įskaitant skundų pateikimą, atliekama viename teisme. 4. Jei antidempingo arba kompensacinės priemonės gali būti taikomos regionų (arba subregionų) ir nacionaliniu lygmeniu, šalys užtikrina, kad regioninės (arba subregioninės) ir nacionalinės institucijos netaiko tokių priemonių tam pačiam produktui tuo pačiu metu. 5. Prieš pradėdama bet kokį tyrimą EB praneša eksportuojančiai susitarimą pasirašiusiai RPA valstybei, kad yra gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą skundą. 6. Šio straipsnio nuostatos taikomos visiems po šio susitarimo įsigaliojimo pradėtiems tyrimams. 7. Šio straipsnio nuostatoms netaikomos šio susitarimo nuostatos dėl ginčų sprendimo. 20 straipsnis Daugiašalės apsaugos priemonės 1. Jei šio straipsnio nuostatomis nenustatyta kitaip, nė viena šio susitarimo nuostata nedraudžia susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms ir EB nustatyti priemonių pagal 1994 m. GATT susitarimo XIX straipsnį, PPO susitarimą dėl apsaugos priemonių ir PPO susitarimo dėl žemės ūkio 5 straipsnį. Taikant šį straipsnį kilmė nustatoma pagal šalių nelengvatines kilmės taisykles. 2. Nepaisant 1 dalies EB, atsižvelgdama į bendruosius šio susitarimo vystymosi tikslus bei į tai, kad RPA valstybių ekonomika nėra išvystyta, iš bet kurios RPA valstybės importuojamoms prekėms netaikys priemonių, taikytinų pagal 1994 m. GATT XIX straipsnį, PPO susitarimą dėl apsaugos priemonių ir PPO susitarimo dėl žemės ūkio 5 straipsnį. 3. 2 dalies nuostatos taikomos penkerius metus nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos. Likus ne mažiau kaip 120 dienų iki minėto laikotarpio pabaigos EPS komitetas, siekdamas nustatyti, ar priemones reikėtų taikyti ilgiau, persvarsto šių nuostatų taikymą, atsižvelgdama į RPA valstybių vystymosi poreikius. 4. 1 dalies nuostatoms netaikomos šio susitarimo nuostatos dėl ginčų sprendimo. 21 straipsnis Dvišalės apsaugos priemonės 1. Šalis, išnagrinėjusi galimus sprendimus, gali taikyti ribotos trukmės apsaugos priemones, kuriomis nukrypstama nuo 11, 12 ir 17 straipsnių nuostatų, esant šiame straipsnyje nurodytoms sąlygoms ir laikantis jame nustatytos tvarkos. 2. 1 dalyje nurodytos apsaugos priemonės gali būti taikomos, jei vienos šalies kilmės produktai importuojami į kitos šalies teritoriją tokiais dideliais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad tai kelia arba gali kelti: a) didelę žalą panašius ar tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems importuojančios šalies gamintojams, arba b) ekonomikos sektoriaus sutrikimų, ypač jei sutrikimai kelia rimtų socialinių problemų arba sunkumų, dėl kurių gali labai pablogėti importuojančios šalies ekonominė padėtis, arba c) sutrikimų panašių arba tiesiogiai konkuruojančių žemės ūkio produktų rinkose [2] arba šių rinkų reguliavimo priemonių sutrikimų. 3. Šiame straipsnyje nurodytos apsaugos priemonės taikomos tik tiek, kiek būtina padėčiai rinkoje ištaisyti ar jai apsaugoti nuo didelės žalos arba sutrikimų, kaip nurodyta 2 dalyje ir 5 dalies b punkte. Importuojanti šalis gali imtis tik vienos ar kelių iš toliau nurodytų apsaugos priemonių: a) laikinai sustabdyti šiame susitarime numatyto nagrinėjamojo produkto importui taikomo muito normos mažinimą; b) padidinti nagrinėjamojo produkto muitą, neviršijant kitiems PPO nariams taikomų muitų, ir c) nustatyti tarifines kvotas nagrinėjamajam produktui. 4. Nepažeisdama 1, 2 ir 3 dalių, jei bet kuris vienos arba kelių susitarimą pasirašiusios (-ių) RPA valstybės (-ių) kilmės produktas importuojamas tokiais dideliais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad tai kelia ar gali kelti vieną iš 2 dalyje nurodytų pavojų viename ar keliuose iš atokiausių EB regionų, EB gali imti taikyti priežiūros arba apsaugos priemones, bet tik susijusiame (-iuose) regione (-uose) ir laikydamasi 6–9 dalyse nurodytų procedūrų. 5. a) Nepažeisdama 1, 2 ir 3 dalių, jei bet kuris EB kilmės produktas importuojamas tokiais dideliais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad tai kelia ar gali kelti vieną iš 2 dalyje nurodytų pavojų, susitarimą pasirašiusi RPA valstybė gali imti taikyti priežiūros arba apsaugos priemones, bet tik savo teritorijoje ir laikydamasi 6–9 dalyse nurodytų procedūrų. b) Susitarimą pasirašiusi RPA valstybė gali taikyti apsaugos priemones, jei sumažinus muitus EB kilmės produktai importuojami į jos teritoriją tokiais dideliais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad tai kelia ar gali kelti pavojų ką tik susikūrusiai panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų pramonei. Šalims, kurios nėra laikomos mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, tokios nuostatos taikomos dešimt metų nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos, o mažiausiai išsivysčiusioms šalims – penkiolika metų. Priemonės turi būti taikomos laikantis 6–9 dalyse nurodytų procedūrų. 6. a) Šiame straipsnyje nurodytos apsaugos priemonės taikomos tik tiek laiko, kiek būtina rinkai apsaugoti nuo 2, 4 ir 5 dalyse nurodytos didelės žalos arba sutrikimų ar padėčiai joje ištaisyti. b) Šiame straipsnyje nurodytos apsaugos priemonės taikomos ne ilgiau kaip dvejus metus. Jei aplinkybės, dėl kurių buvo nustatytos apsaugos priemonės, nepakinta, tokios priemonės gali būti taikomos ir toliau, bet ne ilgiau kaip dvejus metus. Jei susitarimą pasirašiusi (-ios) RPA valstybė (-ës) taiko apsaugos priemonę arba jei EB taiko priemonę tik vieno arba daugiau jos atokiausių regionų teritorijoje, tokios priemonės gali būti taikomos ne ilgiau kaip ketverius metus, o jei aplinkybės, dėl kurių nustatytos apsaugos priemonės, nepakinta, gali būti taikomos toliau, bet ne ilgiau kaip dar ketverius metus. c) Šiame straipsnyje nurodytas apsaugos priemones, taikomas ilgiau nei vienerius metus, sudaro aiškios dalys, kurių laipsniškai taikoma vis mažiau ir kurios galiausiai visiškai panaikinamos ne vėliau kaip iki nustatyto laikotarpio pabaigos. d) Šiame straipsnyje nurodytos apsaugos priemonės netaikomos importuojamam produktui, kuriam tokia priemonė jau taikyta anksčiau, bent vienerius metus nuo priemonės taikymo pabaigos. 7. Įgyvendinant ankstesnes dalis, taikomos šios nuostatos: a) Jei šalis mano, kad egzistuoja viena iš 2, 4 ir 5 dalyse nurodytų aplinkybių, ji nedelsdama kreipiasi į EPS komitetą, prašydama jas išnagrinėti; b) EPS komitetas gali teikti būtinas rekomendacijas, kaip ištaisyti susidariusias aplinkybes. Jeigu EPS komitetas nepateikia rekomendacijų, kaip ištaisyti susidariusias aplinkybes, arba per 30 dienų nuo EPS komiteto informavimo nerandama patenkinamo sprendimo, importuojančioji šalis pagal šį straipsnį gali imtis atitinkamų priemonių aplinkybėms ištaisyti; c) Prieš imdamasi bet kokių šiame straipsnyje nurodytų priemonių arba šio straipsnio 8 dalyje nurodytais atvejais EB arba susitarimą pasirašiusi RPA valstybė kuo skubiau pateikia EPS komitetui visą visapusiškai padėties analizei naudingą informaciją, kad būtų galima rasti šalims priimtiną sprendimą; d) Pasirenkant apsaugos priemones pagal šį straipsnį pirmenybė turi būti teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai trukdo taikyti šį susitarimą; e) Apie visas pagal šį straipsnį taikomas apsaugos priemones nedelsiant pranešama EPS komitetui, kuris jas reguliariai aptaria, visų pirma siekdamas sudaryti jų panaikinimo (kai tik leidžia aplinkybės) tvarkaraštį. 8. Jei dėl išskirtinių aplinkybių priemonių reikia imtis nedelsiant, susijusi importuojanti šalis – EB, RPA valstybės ar susitarimą pasirašiusi RPA valstybė – priklausomai nuo atvejo – gali laikinai imtis 3, 4 ir (arba) 5 dalyse nurodytų priemonių neatsižvelgdama į 7 dalies reikalavimus. Jei priemones taiko EB, jos gali būti taikomos ne ilgiau kaip 180 dienų, o jei priemones taiko RPA valstybės ar susitarimą pasirašiusi RPA valstybė, arba EB viename ar keliuose iš atokiausių savo regionų, jos gali būti taikomos ne ilgiau kaip 200 dienų. Tokios laikinosios priemonės taikymo trukmė skaičiuojama kaip pradinio laikotarpio arba jo pratęsimo dalis, kaip numatyta 6 dalyje. Nustatant tokias laikinąsias priemones atsižvelgiama į visų susijusių šalių interesus. Susijusi importuojanti šalis informuoja kitą susijusią šalį ir nedelsdama kreipiasi į EPS komitetą, prašydama išnagrinėti atitinkamą klausimą. 9. Jei importuojanti šalis pradeda importuojamų produktų administracines procedūras, skirtas greitai pateikti informacijai apie prekybos srautų raidą, kuri gali sukelti šiame straipsnyje nurodytų problemų, ji nedelsdama apie tai praneša EPS komitetui. 10. Šalys nesinaudoja PPO susitarimu, kad sutrukdytų kitai šaliai priimti apsaugos priemones pagal šį straipsnį. V ANTRAŠTINĖ DALIS Administracinės nuostatos 22 straipsnis Specialioji administracinio bendradarbiavimo nuostata 1. Šalys sutinka, kad administracinis bendradarbiavimas yra labai svarbus diegiant bei prižiūrint pagal šį skyrių taikomą lengvatinį režimą ir tvirtai įsipareigoja kovoti su muitinės ir kitų susijusių sričių pažeidimais bei sukčiavimu. 2. Jeigu šalis, remdamasi objektyvia informacija, nustato, kad administracinio bendradarbiavimo nėra ir (arba) kad daroma pažeidimų ar sukčiaujama, pagal šį straipsnį ji gali laikinai sustabdyti lengvatinio režimo taikymą nagrinėjamam (-iems) produktui (-ams). 3. Taikant šį straipsnį administracinio bendradarbiavimo nuostatų nesilaikoma, kai, inter alia: a) pakartotinai nevykdoma pareiga tikrinti nagrinėjamo (-ų) produkto (-ų) kilmę; b) pakartotinai atsisakoma arba nepagrįstai delsiama atlikti paskesnį kilmės įrodymo tikrinimą ir (arba) pranešti jo rezultatus; c) pakartotinai atsisakoma arba nepagrįstai delsiama išduoti leidimą vykdyti administracinio bendradarbiavimo veiklą, skirtą atitinkamo lengvatinio režimo taikymą pagrindžiančių dokumentų autentiškumui ar informacijos tikslumui patikrinti. 4. Šiame straipsnyje minimi pažeidimai arba sukčiavimas gali būti nustatomi, inter alia, kai pagal gautą objektyvią informaciją apie pažeidimus ir sukčiavimą paaiškėja, kad be tinkamo paaiškinimo iš kitos šalies importuojamų prekių staiga padaugėja ir jų kiekis viršija įprastus tos šalies gamybos ir eksporto pajėgumus. 5. Laikinasis sustabdymas taikomas šiomis sąlygomis: a) šalis, kuri, remdamasi objektyvia informacija, gauna įrodymų, kad administracinio bendradarbiavimo nėra ir (arba) yra pažeidimų arba sukčiaujama, nedelsdama apie tai praneša EPS komitetui ir pateikia objektyvią informaciją bei pradeda konsultacijas EPS komitete, kad, remiantis pagrįsta informacija ir objektyviais įrodymais, būtų rastas abiem šalims priimtinas sprendimas; b) jeigu šalys pradeda minėtas konsultacijas EPS komitete ir per 3 mėnesius nuo pranešimo dienos nesusitaria dėl priimtino sprendimo, atitinkama šalis gali laikinai sustabdyti lengvatinio režimo nagrinėjamajam (-iesiems) produktui (-ams) taikymą. Apie laikiną sustabdymą nedelsiant pranešama EPS komitetui; c) laikinas sustabdymas pagal šį straipsnį taikomas tiek, kiek yra būtina atitinkamos šalies finansiniams interesams apsaugoti. Jis trunka ne ilgiau kaip šešis mėnesius, po to terminas gali būti pratęstas. Apie laikiną sustabdymą EPS komitetui pranešama tuoj po laikino sustabdymo patvirtinimo. Dėl laikino sustabdymo reguliariai konsultuojamasi EPS komitete, visų pirma siekiant jį panaikinti išnykus laikino sustabdymo priežastims. 6. Susijusi šalis tuo pat metu, kai pateikia pranešimą EPS komitetui pagal šio straipsnio 5 dalies a punktą, savo Oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą importuotojams. Pranešime importuotojams nurodoma, kad, remiantis objektyvia informacija, nustatyta, jog dėl nagrinėjamojo produkto administracijos nebendradarbiauja ir (arba) daroma pažeidimų arba sukčiaujama. 23 straipsnis Administracinių klaidų taisymas Jeigu kompetentingos institucijos suklysta taikydamos lengvatinį eksporto režimą, visų pirma taikydamos 1 protokolo nuostatas dėl sąvokos "produktų kilmė" apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo būdų, ir ši klaida daro poveikį importo muitams, tokį poveikį patirianti šalis gali paprašyti EPS komiteto apsvarstyti galimybę taikyti visas tinkamas priemones padėčiai ištaisyti. 24 straipsnis Muitinė vertė 1. Šalių tarpusavio prekybai taikomos muitinės vertės nustatymo taisyklės rengiamos vadovaujantis 1994 m. GATT VII straipsniu ir Susitarimu dėl 1994 m. GATT VII straipsnio įgyvendinimo. 2. Šalys bendradarbiaudamos siekia bendro požiūrio į klausimus, susijusius su muitiniu vertinimu. III SKYRIUS ŽUVININKYSTĖ I ANTRAŠTINĖ DALIS Bendrosios nuostatos 25 straipsnis 1. Šalys pripažįsta, kad RPA valstybėms žuvininkystė yra svarbus ekonominis išteklius, sudarantis svarbią susitarimą pasirašiusių RPA valstybių ūkio dalį ir turintis didelės reikšmės regionų ekonominiam vystymuisi ateityje ir skurdo mažinimui. Žuvininkystė taip pat yra svarbus maisto ir užsienio valiutos šaltinis. 2. Šalys taip pat pripažįsta, kad žuvininkystės ištekliai yra svarbūs tiek EB, tiek ir susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms, ir atsižvelgdamos į abipusius interesus ir į ekonominį, aplinkos ir socialinį poveikį sutinka bendradarbiauti siekdamos tvaraus žuvininkystės sektoriaus vystymosi ir valdymo. 3. Šalys sutinka, kad siekiant didinti žuvininkystės sektoriaus ekonominį augimą ir stiprinti šio sektoriaus įtaką RPA valstybių ekonomikai, atsižvelgiant į žuvininkystės išteklių tvarumą ilgu laikotarpiu, geriausia strategija – skatinti šio sektoriaus veiklas, kuriomis didinama pridėtinė vertė. 26 straipsnis Tikslai Bendradarbiavimo žuvininkystės sektoriuje tikslai yra šie: a) skatinti darnų žuvininkystės sektoriaus vystymąsi ir valdymą; b) remiantis gerąja patirtimi skatinti ir vystyti regionų bei tarptautinę prekybą; c) kurti palankią aplinką, įskaitant infrastruktūrą ir pajėgumų didinimą, taip padedant RPA valstybėms atitikti griežtus rinkos reikalavimus, taikomus tiek pramoninei, tiek mažmeninei žvejybai; d) remti nacionalinę ir regioninę politiką, kuria siekiama padidinti žuvininkystės sektoriaus našumą ir konkurencingumą; ir e) užmegzti ryšius su kitais ekonomikos sektoriais. 27 straipsnis Taikymo sritis Žuvininkystės prekybos ir vystymo sričių bendradarbiavimas apima jūrų, vidaus vandenų žuvininkystę ir akvakultūrą. 28 straipsnis Principai 1. Bendradarbiavimo žuvininkystės srityje principai yra šie: a) parama vystymui ir regioninės integracijos stiprinimas; b) Kotonu susitarimo acquis išsaugojimas; c) specialaus ir diferencijuoto režimo nustatymas; d) poreikis atsižvelgti į geriausią turimą mokslinę informaciją, naudojamą ištekliams vertinti ir valdyti; e) šalyse veikianti aplinkos, ekonominio ir socialinio poveikio stebėsenos sistema; f) atitiktis galiojantiems nacionaliniams teisės aktams ir susijusiems tarptautiniams dokumentams, įskaitant Jungtinių Tautų konvenciją dėl jūrų teisės (angl. UNCLOS), regioninius ir subregioninius susitarimus; ir g) smulkios žvejybos išsaugojimas ir atsižvelgimas į specialius jos poreikius. 2. Vadovaujantis šiais principais ir padidinant investicijas, pajėgumus ir pagerinant patekimą į rinką skatinamas tvarus ir atsakingas gyvųjų žemės ir jūrų išteklių, akvakultūros vystymas, o iš šio sektoriaus gaunama nauda veiksmingai skirstoma dabarties ir būsimoms kartoms. 29 straipsnis Lengvatinis patekimas į rinką Šalys bendradarbiauja užtikrindamos finansinę ir kitokią paramą, kurią teikiant padidinami gamyklų konkurencingumo ir gamybos pajėgumai, didinama žvejybos pramonės diversifikacija ir tobulinami uostų įrengimai. II ANTRAŠTINĖ DALIS Jūrų žuvininkystė 30 straipsnis Taikymo sritis Ši antraštinė dalis taikoma jūros žuvininkystės išteklių naudojimui, išsaugojimui ir valdymui, siekiant, kad pasinaudodamas investicijų į pajėgumus didinimu ir geresniu patekimu į rinką RPA regionas geriausiai pasinaudotų žuvininkystės galimybėmis. 31 straipsnis Tikslai Bendradarbiavimo tikslai yra šie: a) stiprinti bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti darnų žuvininkystės išteklių, kurie yra svarbus regiono integracijos pagrindas, naudojimą ir valdymą, atsižvelgiant į pakrantės ir salų valstybėse esančias arba iš vienos į kitą migruojančias rūšis ir į tai, kad nė viena RPA valstybė negali užtikrinti išteklių tvarumo viena; b) užtikrinti teisingesnį žuvininkystės sektoriuje gaunamos naudos skirstymą; c) užtikrinti veiksmingą kontrolės ir priežiūros stebėjimą, reikalingą kovoti su neteisėta, nepranešta ir nereguliuojama žvejybos veikla; ir d) siekiant abipusės socialinės ir ekonominės naudos RPA valstybėms ir EB, skatinti veiksmingą gyvųjų jūros išteklių naudojimą, išsaugojimą ir valdymą išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) ir vandenyse, kurie yra RPA valstybių jurisdikcijoje pagal tarptautinius dokumentus, įskaitant Jungtinių Tautų konvenciją dėl jūrų teisės. 32 straipsnis Bendradarbiavimo sritys 1. Siekiant bendradarbiavimo jūrų žuvininkystės srityje pagal nurodytus principus tikslų, bendradarbiaujama žuvininkystės valdymo ir išsaugojimo, laivų valdymo, po surinkimo taikomų nuostatų, finansinių ir prekybos priemonių, žuvininkystės ir žuvininkystės produktų bei jūrų akvakultūros vystymo klausimais. 2. EB padeda sutelkti išteklius bendradarbiavimui nustatytose srityse įgyvendinti nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, įskaitant paramą didinant regionų pajėgumus. Be to, EB remia su finansinėmis ir prekybos priemonėmis susijusiame skyriuje nustatytas priemones ir padeda vystyti žuvininkystės ir jūrų akvakultūros sektoriams būdingą infrastruktūrą. a) Žuvininkystės valdymas ir išsaugojimo klausimai 1. Nustatant darnaus gaudymo ir žvejybos pajėgumus bei kitas valdymo strategijas ir siekiant išvengti nepageidaujamų padarinių (pvz., pernelyg padidėjusių pajėgumų arba žuvų išteklių išeikvojimo), išvengti nepageidaujamo poveikio ekosistemoms arba smulkiai žvejybai reikėtų vadovautis atsargumo principu. 2. Siekdama apsaugoti savo teritorinius vandenis ir užtikrinti smulkios ir pakrančių žvejybos tvarumą, kiekviena RPA valstybė gali imtis reikiamų priemonių, įskaitant sezoninius ir įrangos ribojimus. 3. Šalys skatina visas susijusias valstybes prisijungti prie Indijos vandenyno tunų komisijos (angl. IOTC) ir kitų susijusių žuvininkystės organizacijų. Šios šalys, kartu su EB, koordinuoja veiksmus siekdamos užtikrinti visų rūšių žuvų, įskaitant tunų ir panašių rūšių išteklių, valdymą ir išsaugojimą bei remti susijusius mokslinius tyrimus. 4. Tais atvejais, kai kompetentinga nacionalinė valdymo institucija neturi pakankamai mokslinių įrodymų, reikalingų nustatyti darnios žvejybos ribas ir lygius RPA išskirtinėje ekonominėje zonoje, abi šalys, pasikonsultavusios su kompetentinga nacionaline institucija ir Indijos vandenyno tunų komisija bei, prireikus, kitomis regiono žuvininkystės organizacijomis, remia tokius mokslinius tyrimus. 5. Šalys sutinka imtis reikiamų priemonių, jei jas pritaikius nustatomi aukštesni surinkimo lygiai, viršijantys kompetentingos nacionalinės institucijos nustatytą darnų lygį. 6. Siekiant išsaugoti ir valdyti keliose šalyse esančius išteklius ir migruojančių žuvų išteklius, EB ir RPA valstybės užtikrina su jų vėliavomis plaukiojančių laivų atitiktį atitinkamoms nacionalinėms, regioninėms ir subregioninėms žuvininkystės valdymo priemonėms ir susijusiems nacionaliniams įstatymams ir teisės aktams. b) Laivų valdymas ir po surinkimo taikomos nuostatos 1. Stebima, ar laikomasi IOTC ir kitų susijusių regioninių žuvininkystės organizacijų nustatytų laivų valdymo nuostatų ir po surinkimo taikomų nuostatų. RPA valstybės ir EB nustato minimalias ES žvejybinių laivų, plaukiojančių RPA valstybių vandenyse, priežiūros, kontrolės ir stebėjimo sąlygas, įskaitant: i) visose pakrantės ir salų RPA valstybėse įdiegiama laivų stebėjimo sistema (LSS), o visos RPA valstybės naudoja suderinamas LSS. Tose RPA valstybėse, kuriose nėra LSS, EB padeda įdiegti suderinamą LSS; ii) be privalomos suderinamos LSS sistemos, visose RPA valstybėse, padedant EB, vystomos kitos priemonės, kuriomis užtikrinama veiksminga stebėsena, kontrolė ir priežiūra; EB padeda RPA valstybėms įdiegti ir įgyvendinti tokią nustatytą sistemą; iii) šalys gali siųsti stebėtojus į nacionalinius ir tarptautinius vandenis; stebėtojų buvimo vietos paskyrimo procedūra griežtai reglamentuojama. Stebėtojams moka nacionalinės vyriausybės, bet visas laive patiriamas išlaidas padengia laivo savininkas. EB padengia stebėtojų mokymo išlaidas; iv) bendros žuvininkystės ataskaitų sistemos vystomos ir naudojamos visame regione, nustatant būtinas ataskaitų pateikimo sąlygas; v) visi laivai, kurių pagautos žuvys iškraunamos RPA valstybėje arba joje perkraunamos, iškrauna pagautas žuvis uostuose arba išorinėse uostų teritorijose. Draudžiama perkrauti jūroje, išskyrus ypatingus atvejus atitinkamos regioninės žuvininkystės stebėsenos organizacijos numatytomis sąlygomis. Abi šalys bendradarbiauja modernizuodamos iškrovimo arba perkrovimo infrastruktūrą RPA valstybių uostuose, įskaitant žuvų produktų plėtotės pajėgumus; vi) visi laivai, jei įmanoma, naudoja RPA valstybių įrangą ir teikiamas paslaugas ir išteklius; vii) privaloma pranešti apie išmetimą jūroje. Siekiant išvengti išmetimo, pirmenybė teikiama selektyviems žvejybos metodams, atitinkantiems Indijos vandenyno tunų komiteto ir susijusių regioninių žuvininkystės organizacijų nustatytus principus. Jei tik įmanoma, priegauda atvežama į krantą. 2. Šalys susitaria bendradarbiauti vystydamos ir įgyvendindamos nacionalines ir (arba) regionines RPA piliečių mokymų programas, siekdamos sudaryti geresnes sąlygas veikti žuvininkystės pramonėje. Jei EB sudaro dvišalį žuvininkystės susitarimą, skatinama įdarbinti RPA piliečius. Į Bendrijos laivus priimtiems jūreiviams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracija. 3. Abi šalys įsipareigoja dėti bendras pastangas, siekdamos pagerinti apsaugos ir atgrasymo nuo neteisėtos, nepraneštos ir nereguliuojamos žvejybos veiklos arba jos pašalinimo priemones ir šiuo tikslu imasi reikiamų veiksmų. Neteisėta, nepranešta ir nereguliuojama žvejybos veikla užsiimantys žvejybos laivai patraukiami baudžiamojon atsakomybėn ir jiems draudžiama užsiimti žvejyba RPA vandenyse, nebent vėliavos valstybė ir susijusi RPA valstybė bei, prireikus, atitinkama regioninė žuvininkystės stebėsenos organizacija iš anksto suteikia leidimą. c) Finansinės ir prekybos priemonės bei vystymo klausimai III ANTRAŠTINĖ DALIS Vidaus vandenų žuvininkystė ir akvakultūra 33 straipsnis Taikymo sritis Ši antraštinė dalis taikoma vidaus vandenų žuvininkystei, pakrančių ir akvakultūros vystymui RPA regione atsižvelgiant į pajėgumų didinimą, technologijų perdavimą, sanitarijos ir fitosanitarijos standartus, investicijas ir investicijų lėšas, aplinkos apsaugą bei teisinę ir reglamentavimo sistemą. 34 straipsnis Tikslai Vystomojo vidaus vandenų žuvininkystės ir akvakultūros bendradarbiavimo tikslas – skatinti darnų vidaus vandenų žuvininkystės išteklių naudojimą ir didinti akvakultūros gamybą, pašalinti pasiūlos ribojimus, pagerinti žuvų ir žuvų produktų kokybę siekiant atitikti EB rinkos sanitarijos ir fitosanitarijos standartus, palengvinti patekimą į EB rinką, pašalinti regionų prekybos kliūtis, pritraukti į šį sektorių kapitalą ir investicijas, padidinti pajėgumus ir sudaryti geresnes sąlygas privatiems investuotojams gauti finansinę paramą, siekiant vidaus vandenų žuvininkystės ir akvakultūros vystymosi. 35 straipsnis Bendradarbiavimo sritys 1. Bendradarbiaudama EB prisideda šiose srityse: a) Pajėgumų didinimas ir eksporto rinkos vystymas, imantis šių veiksmų: i) pramonės ir smulkios gamybos pajėgumų didinimas, perdirbimo ir produktų asortimento didinimo skatinimas, stiprinant regiono vidaus vandenų žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus konkurencingumą. Šiam tikslui įgyvendinti galima sukurti mokslinių tyrimų ir plėtros centrus bei vystyti akvakultūrą komerciniuose žuvininkystės ūkiuose; ii) eksporto rinkos grandinės valdymo pajėgumų didinimas, įskaitant tam tikrų produktų sertifikavimo sistemų nustatymą ir valdymą, ir rinkos skatinimas, pridėtinės vertės didinimas ir žvejybos produktų nuostolių, patiriamų po surinkimo, mažinimas; iii) regionų pajėgumų didinimas, pvz., kuriant geresnes kompetentingas institucijas, prekybininkų ir žvejų asociacijas (siekiant prekiauti žuvimis su EB), produkto vystymo ir prekės ženklo kūrimo programų kūrimas. b) Infrastruktūra i) vidaus vandenų žvejybos ir akvakultūros infrastruktūros vystymas ir gerinimas; ii) geresnių sąlygų finansuoti infrastruktūrą, įskaitant įvairių rūšių įrangą, sudarymas. c) Technologija i) technologinių pajėgumų vystymas, įskaitant vertę kuriančių technologijų vystymą, pvz., perduodant EB žuvininkystės technologijas RPA valstybėms; ii) regiono žuvininkystės valdymo pajėgumų didinimas, pvz., naudojant tyrimų ir duomenų rinkimo sistemas bei skatinat atitinkamas technologijas, naudojamas surinkimui ir po surinkimo. d) Teisinės ir reglamentuojančios nuostatos i) parama vystant vidaus vandenų žuvininkystės ir akvakultūros reglamentavimą bei kontrolės ir priežiūros stebėsenos sistemas; ii) parama RPA valstybėms vystant atitinkamas teisines ir reglamentuojančias intelektinės nuosavybės teisių priemones ir didinant jų taikymo tarptautinei prekybai pajėgumus; iii) ekologinis ženklinimas ir intelektinės nuosavybės apsauga. e) Investicijos ir finansai i) RPA valstybių ir EB akcininkų skatinimas steigti bendrąsias įmones ar kitas mišraus investavimo įmones, pvz., nustatyti priemones, padedančias rasti investuotojus, dalyvausiančius steigiant bendras vidaus vandenų žuvininkystės ir akvakultūros įmones; ii) galimybių pasinaudoti kreditais mažų ir vidutinių įmonių vystymui bei vidaus vandenų žuvininkystės pramonei sudarymas. f) Socialinės, ekonominės ir skurdo mažinimo priemonės i) mažų ir vidutinių žuvininkystės ir perdirbimo įmonių bei žuvų prekybininkų rėmimas, didinant RPA valstybių pajėgumus prekiauti su EB; ii) marginalinių žvejų žvejybos pramonėje įdarbinimo skatinimas, pvz., skatinant lyčių lygybę žuvininkystės sektoriuje, ypač didinant susijusių prekybininkių pajėgumus ir raginant kitus remtinus asmenis užsiimti žuvininkyste, siekiant darnios socialinės ir ekonominės plėtros. 2. Abi šalys padeda vystyti priemones, kuriomis užtikrinama, kad prekiaujant žuvimis išsaugoma aplinka, kuriomis ji apsaugoma nuo išteklių išeikvojimo ir išsaugoma bioįvairovė, o akvakultūra atsargiai papildoma egzotinėmis rūšimis (konsultuojantis su visomis susijusiomis kaimyninėmis šalimis papildomi valdomi ir (arba) uždari telkiniai). IV SKYRIUS EKONOMINIS IR VYSTOMASIS BENDRADARBIAVIMAS I ANTRAŠTINĖ DALIS Bendrosios nuostatos 36 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. Šalys susitaria atžvelgti į RPA valstybių vystymosi poreikius, skatinant RPA regiono darnų augimą, didinti nagrinėjamų valstybių gamybos ir pasiūlos pajėgumus, skatinti struktūrinius pokyčius ir ekonomikos konkurencingumą bei diversifikaciją, skatinti kurti pridėtinę vertę ir remti regioninę integraciją. 2. Šalys įsipareigoja bendradarbiauti, siekdamos sudaryti geresnes šio susitarimo įgyvendinimo sąlygas ir remti regioninės integracijos ir vystymosi strategijas. Šalys susitaria, kad bendradarbiavimas grindžiamas RPA vystomojo bendradarbiavimo strategija ir šalių suderinta vystymo matrica. Matrica pateikta šio susitarimo IV priede. RPA vystomojo bendradarbiavimo strategija ir vystymo matrica reguliariai peržiūrimos atsižvelgiant į VI skyriaus nuostatas dėl ginčų vengimo ir sprendimo, institucinių, bendrųjų ir baigiamųjų nuostatų. Bendradarbiaujant atsižvelgiama į bendrai suderintas vystymo gaires, kurios bus nustatytos, priimtos ir pridėtos prie šio susitarimo. Bendradarbiaujant teikiama pagalba ir finansinė parama RPA regionui. 3. Į tai atsižvelgiant, finansavimas, susijęs su RPA regiono ir EB vystomuoju bendradarbiavimu įgyvendinant šį susitarimą, teikiamas laikantis taisyklių ir atitinkamų Kotonu susitarime nustatytų procedūrų, visų pirma Europos plėtros fondo (EPF) programavimo procedūrų, ir pagal atitinkamų ES finansinių programų, įgyvendinamų galiojant šiam susitarimui, ir priemonių, finansuojamų iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto, sistemą. Šiomis aplinkybėmis, atsižvelgdamos į naujus iššūkius, susijusius su didesne regionine integracija ir konkurencija pasaulio rinkoje, šalys susitaria, kad EPS įgyvendinimas yra vienas iš prioritetų. 4. Abi šalys bendradarbiauja telkdamos ES valstybių narių ir kitų donorų išteklius, papildančius ES finansinę programą, ypač išplečiant pagalbos prekybai įsipareigojimus, konkrečiai susijusius su paramos RPA reikalavimais ir prisitaikymo sąnaudomis. Finansavimo programos ir projektai svarstomi bendrai, remiantis išsamia, pagal sąnaudas parengta vystymo matrica. 5. Atsižvelgiant į planavimo, laiko skirstymo ir darnumo principus turėtų būti sutelkiama pakankamai išteklių, įskaitant pagal vystymo matricą teikiamas dotacijas ir lengvatines paskolas. Atsižvelgdama į tarptautinį įsipareigojimą padidinti oficialią paramą vystymuisi EB prisideda prie šių pastangų. Šalys susitaria stebėti ir koordinuoti šių išteklių naudojimą. 6. Vadovaudamosi Paryžiaus deklaracija dėl paramos veiksmingumo, šalys susitaria skirstydamos ir koordinuodamos EPS įgyvendinimui skirtus išteklius taikyti ir tinkamai stiprinti nacionalinius ir (arba) regioninius mechanizmus, lėšas arba priemones. Į tai atsižvelgdamos šalys remia EPS fondo, skirto su EPS susijusių išteklių skirstymui, įsteigimą. Šalys taip pat susitaria, kad teikiant paramą, susijusią su šalių bendradarbiavimu pagal šį susitarimą, vadovaujamasi Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo. 7. Vadovaujantis šiuo straipsniu ir atsižvelgiant į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, su prekyba susiję klausimai, kuriuos numatyta įtraukti į visapusišką EPS, yra susiję su vystomuoju bendradarbiavimu. 8. Šalys susitaria, kad EPS stebėsena, remiantis sutartais rodikliais, turės būti susijusi su visais EPS aspektais, įskaitant nacionalinės ir regioninės integracijos pasiekimus bei vystymo strategijas, ir institucinių nuostatų veiksmingumą siekiant pagalbos veiksmingumo tikslų, įskaitant išteklių planavimo užtikrinimą. 9. Šalys susitaria, kad nepažeidžiant Kotonu susitarimo 95 straipsnio 4 dalies nuostatų, šiame straipsnyje nurodytas peržiūros procesas sudaro galimybę šalims persvarstyti pasiekimus, kliūtis ir būsimas vystomojo bendradarbiavimo strategijas, kaip numatyta tame susitarime. 37 straipsnis Tikslai 1. Ekonominio ir vystomojo bendradarbiavimo tikslas – stiprinti RPA valstybių ekonomikos konkurencingumą, didinti pasiūlos pajėgumus ir sudaryti sąlygas susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms sėkmingai įgyvendinti EPS. 2. Ekonominio ir vystomojo bendradarbiavimo tikslas – struktūrinė RPA valstybių ekonomikos reforma, sukuriant stiprų, konkurencingą, diferencijuotą RPA valstybių ekonomikos pagrindą, didinant našumą, skirstymą, vežimą, platinimą, vystant RPA valstybių prekybos pajėgumus bei pajėgumus pritraukti investicijas, stiprinant RPA valstybių prekybos ir investavimo politiką ir reglamentuojančius aktus bei gilinant regioninę integraciją. 38 straipsnis Taikymo sritis 1. Šalys išdėsto konkrečius RPA regiono vystymo tikslus, susijusius su EPS ir sėkminga regionine integracija šiame straipsnyje nurodytose srityse ir sektoriuose. 2. Bendradarbiaujama šiose srityse: a) regioninis bendradarbiavimas ir integracija siekiant užtikrinti regioninį koordinavimą visuose sektoriuose; b) prekybos politika ir reglamentavimas, siekiant padėti RPA valstybėms veiksmingiau dalyvauti prekybos derybose, kaip antai įgyvendinti su tarptautine prekyba susijusias konvencijas, su prekyba susijusius teisės aktus ir reglamentavimo sistemos reformas bei kt.; c) prekybos vystymas, t. y. verslo vystymas ir informacijos valdymo sistemų veiklos tobulinimas, partnerystės, ryšiai, bendrosios įmonės, keitimasis informacija ir patirtimi, galimybė gauti kreditą ir investicijų finansavimas, prekybos skatinimas ir rinkos vystymas, institucinė pagalba bei parama prekybai paslaugomis, įskaitant finansines paslaugas; d) su prekyba susijusi infrastruktūra, įskaitant transportą, energiją ir vandenį; e) atitinkamų RPA valstybių ekonomikos sektorių gamybos pajėgumų didinimas; f) moksliniai tyrimai ir plėtra, inovacijos ir technologijų perdavimas; g) su prekyba susijusios prisitaikymo sąnaudos, įskaitant restruktūrizavimo ir socialines sąnaudas, susijusias su įmonių, kurios konkuruoja su importuojančiomis įmonėmis, gamybos sumažėjimu ir fiskalinių pajamų praradimu, susijusiu su mažesniais tarifais; h) lyčių lygybė; i) teisių suteikimas vietos bendruomenėms, įskaitant socialinį ir kultūrinį vystymąsi; ir j) aplinkos klausimų įtraukimas į prekybos ir vystymosi sritis. 3. Bendradarbiavimas visų pirma susijęs su šiais sektoriais: a) privataus sektoriaus vystymas, ypač pramonės vystymas, labai mažos įmonės, mažos ir vidutinės įmonės, kasyba ir mineralai bei turizmas; b) infrastruktūros vystymas, ypač transporto, energetikos, informacijos ir ryšių technologijų (IRT) sektoriuose; c) gamtos ištekliai ir aplinka, įskaitant vandens išteklius ir bioįvairovę; d) žemės ūkis; e) žuvininkystė; f) paslaugos, įskaitant turizmą; ir g) su prekyba susiję klausimai, kaip antai investicijos, konkurencija, intelektinės nuosavybės teisės, standartai, geresnių sąlygų prekybai sudarymas ir statistika. II ANTRAŠTINĖ DALIS Privataus sektoriaus plėtra 39 straipsnis Taikymo sritis ir tikslai 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą siekiant vystyti RPA regiono privatų sektorių, kuris yra pagrindinė gerovės kūrimo varomoji jėga, siekdamos sukurti investicijoms ir augimui tinkamą aplinką. Teikiant Bendrijos paramą ir bendradarbiaujant atsižvelgiama į RPA valstybių ekonominę infrastruktūrą ir jų prioritetus, siekiant stiprinti jų gamybos pajėgumus ir kurti pridėtinę vertę, taikyti gamybos, platinimo, skirstymo ir vežimo funkcijas gerinant pasiūlos pajėgumus ir konkurencingumą. 2. Privataus sektoriaus vystomasis bendradarbiavimas apima, inter alia, investicijas, pramonės vystymą ir konkurencingumo didinimą, labai mažas įmones, mažų ir vidutinių įmonių vystymą, kasybos, mineralų ir turizmo vystymą bei kitus gamybos sektorius, kurie tiesiogiai arba netiesiogiai yra nurodyti šiame susitarime. 40 straipsnis Investicijos 1. Šalys pripažįsta investicijų svarbą. Šios srities tikslai: a) investuojant (įskaitant tiesiogines užsienio investicijas – "plyno lauko" investicijas arba investicijų portfelį), perduodant technologijas, didinant pajėgumus ir stiprinant institucijas sukurti aplinką darniam ir subalansuotam RPA vystymui; b) glaudžiau bendradarbiauti su EB ir RPA institucijomis ir tarpininkaujančiomis organizacijomis, susijusiomis su investicijų skatinimu, įskaitant Įmonių vystymo centrą (angl. CDE), pasinaudojant, inter alia, verslo dialogu, bendradarbiavimu ir partneryste; c) pasinaudojant tinkamomis priemonėmis remti ir skatinti investicijas RPA regione, įskaitant finansavimo ir RPA ekonominio vystymo programų rėmimo pagrindo sudarymą; d) stiprinti ir didinti privačių vystymo institucijų, kaip antai investicijų skatinimo įstaigų, prekybos rūmų, asociacijų ir vietinių vystymo organizacijų atskirose RPA valstybėse bei visame regione pajėgumus, siekiant sukurti dinamišką ir energingą privatų sektorių; ir e) sukurti teisinį pagrindą, kuriuo skatinamos abiejų šalių investicijos, skatinant ir apsaugant investicijas ir nustatyti suderintas ir supaprastintas procedūras ir administracinę tvarką. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) remti investavimo politiką ir strategijas, siekiant sukurti ir išsaugoti numatomą ir saugią aplinką investicijoms; b) remti politikos reformas ir propagavimą, žmogiškųjų išteklių vystymą, institucinių pajėgumų didinimą ir kitas institucinės paramos formas, siekiant sustiprinti privačių finansinių ir nefinansinių tarpininkų pajėgumus, sudaryti geresnes sąlygas investicijoms ir jas skatinti, didinti konkurencingumą; c) skatinti EB ir RPA privataus sektoriaus partnerystę bei bendrąsias įmones, skatinant investicijas, bendro kapitalo finansavimą "plyno lauko" investicijoms ir technologijų perdavimą; d) remti RPA valstybių pastangas pritraukti investicijas, ypatingą dėmesį skiriant privačiam finansavimui, investicijoms į infrastruktūrą ir pajamas teikiančiai infrastruktūrai, kuri būtina privačiam sektoriui, įskaitant mažas ir vidutines įmones (MVĮ); e) remti reglamentavimo pajėgumų vystymą; f) pagerinti RPA įmonių galimybes naudotis ES investicijų finansavimo priemonėmis, kaip antai Europos investicijų banku (EIB); g) sukurti finansinius instrumentus, pritaikytus RPA regiono MVĮ; h) užtikrinti geresnes galimybes pasinaudoti rizikos draudimu ir didesnį jo naudojimą siekiant sušvelninti riziką ir padidinti investuotojų pasitikėjimą RPA valstybėmis; ir i) suteikti garantijas ir padėti steigti garantijų fondus, padengiančius investicijų riziką. 41 straipsnis Pramonės vystymas ir konkurencingumas 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą vystant pramonę ir didinant konkurencingumą. Šios srities tikslai: a) sudaryti geresnes sąlygas kurti, vystyti, restruktūrizuoti ir modernizuoti susitarimą pasirašiusių RPA valstybių pramonę, skatinant jos konkurencingumą, darnų ir tolygų augimą bei atsižvelgiant į aplinkos apsaugą, darnų vystymąsi bei ekonominės galios suteikimą; ir b) sukurti privačių įmonių vystymui palankią aplinką, skatinant pramonės gamybos didėjimą ir diversifikaciją. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) skatinti produktų gamybos, platinimo, skirstymo ir vežimo sričių veiklos vystymą; b) dalytis technologijomis, žiniomis bei moksliniais tyrimais ir plėtra; c) remti RPA valstybių finansines institucijas ir kapitalo rinkų vystymą, sudarant geresnes sąlygas privačiam sektoriui pasinaudoti trumpalaikiu ir ilgalaikiu kapitalu; d) didinti viešojo ir privataus sektoriaus pajėgumus; e) skatinti ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystę, ryšius bei bendrąsias įmones; ir f) skatinti ir stiprinti inovacijas, diversifikaciją ir pridėtinės vertės produktų vystymą ir kokybę. 42 straipsnis Labai mažos įmonės, mažos ir vidutinės įmonės 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo labai mažų įmonių ir MVĮ srityje svarbą. Šios srities tikslai: a) kurti labai mažų įmonių ir MVĮ vystymui bei investicijoms į jas palankią aplinką; ir b) padėti labai mažoms įmonėms ir MVĮ prisitaikyti prie prekybos liberalizavimo. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) pajėgumų didinimas ir institucinė pagalba; b) technologijų vystymas ir perdavimas, inovacijos, keitimasis informacija, tinklai ir platinimas; c) labai mažų įmonių ir MVĮ duomenų bazių vystymas; d) prieiga prie finansų; e) ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystės, ryšių bei bendrųjų įmonių skatinimas; f) prekybos ir investicijų skatinimas; g) vertės grandinės stiprinimas; h) diversifikacijos ir pridėtinės vertės kūrimo skatinimas. 43 straipsnis Kasyba ir mineralai 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą vystant ir valdant kasybos ir mineralų sektorių. Šios srities tikslai: a) sukurti investicijoms palankią aplinką, siekiant pritraukti investicijų į šį sektorių; b) skatinti pridėtinės vertės kūrimą, aplinkos požiūriu pažangias kasybos sektoriaus gamybos procesų technologijas; ir c) užtikrinti vietos bendruomenių dalyvavimą. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) pajėgumų didinimas ir institucinė parama mineralų tyrimui, eksploatacijai ir platinimui; b) keitimasis informacija; c) ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystė, ryšių bei bendrųjų įmonių skatinimas; d) kasybos pramonės sveikatos ir saugos standartų tobulinimas; e) dalijimasis technologijomis, žiniomis, inovacijomis ir moksliniais tyrimais bei plėtra; ir f) pažeidžiamumo ir priklausomybės nuo eksporto klausimų sprendimas. 44 straipsnis Turizmo vystymas 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą vystant turizmą. Šios srities tikslai: a) vystyti ir stiprinti konkurencingą turizmo pramonę, kuri yra ekonominio augimo ir galios, užimtumo ir užsienio valiutos šaltinis; b) stiprinti turizmo ir kitų ekonomikos sektorių ryšius; ir c) išsaugoti ir populiarinti gamtos, istorinius ir kultūrinius turizmo objektus, atsižvelgiant į vietos bendruomenių, ypač kaimo vietovių, išsaugojimą ir interesus. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) strateginių partnerysčių kūrimas, atsižvelgiant į viešuosius, privačius ir vietos bendruomenių interesus, siekiant užtikrinti darnų turizmo vystymąsi; b) partnerysčių, keitimosi patirtimi ir bendrų veiksmų skatinimas tokiose srityse kaip produktų vystymas, rinka ir ekologiškas turizmas; c) žmogiškųjų išteklių pajėgumų didinimas, paslaugų standartų bei institucinių struktūrų tobulinimas; ir d) regionų bendradarbiavimas skatinant turizmą. III ANTRAŠTINĖ DALIS Infrastruktūra 45 straipsnis Taikymo sritis ir tikslai 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą vystant ir valdant infrastruktūrą, kuri reikalinga siekiant išvengti pasiūlos ribotumo ir sustiprinti regioninę integraciją. 2. Bendrija, remdama ir bendradarbiaudama vystant infrastruktūrą, atsižvelgia į prioritetines vystymo sritis, kaip numatyta atitinkamų RPA valstybių nacionalinėse ir regioninėse vystymo programose. 3. Bendradarbiaujant infrastruktūros srityje vystoma fizinė infrastruktūra, t. y. transportas, energetika, informacinės ir ryšių technologijos. 46 straipsnis Transportas 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą vystant ir valdant transporto sritį. Šios srities tikslai: a) vystyti, restruktūrizuoti, atnaujinti ir pagerinti RPA regiono transporto sistemas, atsižvelgiant į tvarumo principus; b) sudaryti geresnes žmonių ir prekių judėjimo sąlygas bei sudaryti geresnes sąlygas patekti į rinką kelių, oro, jūrų, vidaus vandenų ir geležinkelių transportu. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) pagerinti transporto sistemų valdymą; b) pagerinti ir vystyti visų lygių valstybės infrastruktūrą, įskaitant įvairių priemonių infrastruktūros tinklų vystymą; c) didinti žmogiškųjų išteklių pajėgumus, tobulinti paslaugų standartus ir institucines struktūras; d) vystyti ir perduoti technologijas, inovacijas, keistis informacija ir kurti tinklus, vykdyti platinimą; e) skatinti ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystę ir ryšius bei steigti bendrąsias įmones; f) pagerinti transporto sektoriaus saugą ir patikimumą, įskaitant pavojingų prekių valdymą bei greitąjį reagavimą; ir g) remti regioninės transporto politikos vystymą. 47 straipsnis Energetika 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo energetikos sektoriuje svarbą didinant RPA valstybių ekonomikos konkurencingumą regioniniu ir pasauliniu mastu. Šios srities tikslai: a) sudaryti geresnes sąlygas RPA valstybėms naudotis moderniais, veiksmingais, patikimais, diversifikuotais, tvariais ir patikimais ekologiškos energijos šaltiniais konkurencingomis kainomis; b) didinti nacionalinio ir regioninio lygmens energijos gamybos, skirstymo bei valdymo pajėgumus; ir c) skatinti regioninį bendradarbiavimą energetikos srityje. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) didinti esamų energijos šaltinių (ypač hidro, naftos ir biomasės) gamybos ir skirstymo pajėgumus; b) išplėsti ir diversifikuoti energijos šaltinių derinį, siekiant įtraukti potencialius energijos šaltinius, kurie yra socialiniu ir aplinkos požiūriu priimtini bei mažina priklausomybę nuo naftos; c) skatinti energetikos infrastruktūros vystymą, taip pat ir kaimo vietovėse; d) remti tinkamų energetiką reglamentuojančių ir politinių reformų vystymą, įskaitant pardavimą ir privatizaciją; e) skatinant regioninius ryšius ir bendradarbiavimą gaminant ir skirstant energiją; f) didinti žmogiškųjų išteklių pajėgumus, tobulinti valdymą, paslaugų standartus ir institucines struktūras; g) sukurti investicijoms palankią aplinką, siekiant pritraukti investicijų į šį sektorių; h) vystyti technologijas, mokslinius tyrimus ir plėtrą, inovacijas ir jais dalytis, keistis informacija ir kurti duomenų bazes bei tinklus; i) skatinti ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystę ir ryšius bei steigti bendrąsias įmones. 48 straipsnis Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą vystant IRT, kurios yra svarbiausias modernios visuomenės sektorius skatinant konkurencingumą ir inovacijas bei sklandžiai pereinant prie informacinės visuomenės. Šios srities tikslas – vystyti IRT sektorių bei didinti jo įnašą kitiems socialiniams ir ekonomikos sektoriams. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) pagerinti nacionalinio, regioninio ir pasaulinio lygio prieigos galimybes; b) dalytis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis; c) remti su IRT susijusių teisinių ir reglamentuojančių sistemų rengimą; d) vystyti technologijas, perdavimą ir taikymą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, inovacijas, keistis informacija ir kurti tinklus, vykdyti platinimą; e) didinti žmogiškųjų išteklių pajėgumus, tobulinti paslaugų standartus ir institucines struktūras; f) skatinti ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystę, ryšius bei steigti bendrąsias įmones ir sudaryti geresnes sąlygas; g) skatinti ir remti su IRT susijusių paslaugų rinkos vystymą. IV ANTRAŠTINĖ DALIS Gamtos ištekliai ir aplinka 49 straipsnis Taikymo sritis ir tikslai 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą darniai valdant gamtos išteklių ir aplinkos sritį. Bendradarbiaujant šioje srityje atsižvelgiama į skirtingų RPA valstybių ir tarpvalstybinius poreikius. 2. Bendradarbiavimo gamtos išteklių ir aplinkos srityje mastas apima visus gamtos išteklius, įskaitant vandens išteklius, ir aplinką, įskaitant bioįvairovę, bei prekybos ir aplinkos ryšių stiprinimą. Jis taip pat apima paramą įgyvendinant tarptautinius aplinkos susitarimus, konvencijas ir sutartis. 50 straipsnis Vandens ištekliai 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo vandens išteklių (įskaitant drėkinimą, hidroenergiją ir vandens tiekimą) vystymo srityje svarbą gerinant žmonių gyvenimo sąlygas. Šios srities tikslai: a) darnus regiono vandens išteklių vystymas ir valdymas; b) regioninis bendradarbiavimas darniai naudojant tarpvalstybinius vandens išteklius. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) vystyti regiono vandens išteklių infrastruktūrą; b) remti teisinių ir reglamentavimo sistemų rengimą; c) skatinti integruotą vandens valdymą; d) didinti žmogiškųjų išteklių pajėgumus, tobulinti paslaugų standartus, vandens valdymą ir institucines struktūras; e) skatinti ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystę, ryšius, regionines vandens partnerystes bei steigti bendrąsias įmones; f) vystyti technologijas, perdavimą ir taikymą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, inovacijas, keistis informacija ir kurti tinklus; g) kontroliuoti vandens užterštumą, vykdyti valymą ir išsaugojimą, įskaitant nuotėkų tvarkymą bei sanitariją; ir h) vystyti darnias drėkinimo sistemas. 51 straipsnis Aplinka 1. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą apsaugant ir tvariai valdant aplinką bei įgyvendinant su prekyba susijusią aplinkos politiką. Šios srities tikslai: a) apsaugoti, atstatyti ir išsaugoti aplinką ir bioįvairovę – florą, fauną ir mikrobinius genetinius išteklius, įskaitant jų ekosistemas; b) vystyti naujas RPA pramones, susijusias su aplinka; ir c) sumažinti poveikį aplinkai, įskaitant švarų orą ir žemės virtimą dykuma. Bendradarbiavimo sritys 2. Atsižvelgdamos į 36 straipsnio nuostatas šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti paramą šiose srityse: a) teikti paramą įgyvendinant tarptautinius aplinkos susitarimus, konvencijas ir sutartis; b) stiprinti ir skatinti tvarias aplinkos valdymo sistemas; c) darniai naudoti bioįvairovės, miškų ir laukinių gyvūnų išteklius; d) sustiprinti institucines ir teisines sistemas bei didinti pajėgumus vystant, įgyvendinant, administruojant aplinkos teisės aktus, reglamentus, standartus ir politiką; e) atsižvelgiant į aplinkos ir bioįvairovės reikalavimus didinti žmogiškųjų išteklių ir institucinių struktūrų pajėgumus; f) skatinti ES ir RPA ūkinės veiklos vykdytojų partnerystę ir ryšius bei steigti bendrąsias įmones; g) švelninti stichinių nelaimų poveikį, išvengti aplinkos nelaimių ir bioįvairovės praradimo; h) vystyti ir diegti technologijas, perdavimą ir taikymą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, inovacijas; i) apsaugoti ir valdyti pakrančių ir jūros išteklius bei vietinius naminius ir laukinius biologinius išteklius; j) remti alternatyvių ir aplinkos požiūriu pažangių veiklų bei pragyvenimo šaltinių vystymą; k) remti gamybą ir sudaryti geresnes prekybos prekėmis ir paslaugomis, susijusiomis su ekologiniu ženklinimu, sąlygas; l) keistis informacija dėl produktų ir jiems taikomų reikalavimų, susijusių su gamybos procesu, vežimu, platinimu ir ženklinimu; m) remti aplinkos požiūriu pažangių produktų infrastruktūros vystymą; n) valdant bioįvairovės, miškų ir laukinių gyvūnų išteklius įtraukti ir vietos bendruomenes; o) valdyti atliekas ir tvarkyti pramonines bei toksines atliekas; ir p) tvariai valdyti miškus ir panašias sritis. 52 straipsnis Finansiniai įsipareigojimai 1. EB remia RPA finansiškai, padėdama įgyvendinti šiame susitarime, atitinkamuose skyriuose ir vystymo matricoje numatytų bendradarbiavimo sričių programas ir projektus. 2. Šalys susitaria nustatyti atitinkamas bendras institucines nuostatas, reikalingas veiksmingai stebėti šio susitarimo vystomojo bendradarbiavimo įgyvendinimą. Tokios nuostatos numato jungtinio vystymo komiteto įsteigimą. 3. Šalys susitaria, kad, atsižvelgiant į kintančius nacionalinius ir regioninius poreikius, institucinės nuostatos gali būti keičiamos. V SKYRIUS BŪSIMŲ DERYBŲ SRITYS 53 straipsnis Peržiūros sąlyga Remdamosi Kotonu susitarimu ir atsižvelgdamos į derybų dėl visapusiško EPS pažangą šalys įsipareigoja tęsti derybas pagal 3 straipsnį ir sudaryti visapusišką EPS, apimantį šias sritis: a) muitinės formalumų ir prekybos sąlygų gerinimas; b) svarbiausi prekybos ir patekimo į rinką klausimai, įskaitant kilmės taisykles ir kitus susijusius klausimus bei prekybos apsaugos priemones (įskaitant atokiausius regionus); c) techninės prekybos kliūtys ir sanitarinės bei fitosanitarinės priemonės; d) prekyba paslaugomis; e) su prekyba susiję klausimai, kaip antai: i) konkurencijos politika; ii) investicijos ir privataus sektoriaus vystymas; iii) prekyba, aplinka ir darnus vystymasis; iv) intelektinės nuosavybės teisės; v) viešųjų pirkimų skaidrumas; f) žemės ūkis; g) einamieji mokėjimai ir kapitalo mokėjimai; h) vystymo klausimai; i) bendradarbiavimas ir dialogas dėl valdymo gerinimo mokesčių ir teisminėje srityse; j) detalus ginčų sprendimo mechanizmas, institucinės nuostatos; ir k) visos kitos sritys, kurios šalių nuomone yra svarbios, įskaitant konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 12 straipsnį. VI SKYRIUS GINČŲ VENGIMAS IR SPRENDIMAS, INSTITUCINĖS, BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS I ANTRAŠTINĖ DALIS Ginčų vengimas ir sprendimas 54 straipsnis Konsultacijos 1. Šalys siekia išspręsti visus su šio susitarimo aiškinimu ir taikymu susijusius ginčus, garbingai pradėdamos konsultacijas ir siekdamos rasti bendrą sprendimą. 2. Šalis kreipiasi dėl konsultacijų, raštu pateikdama prašymą kitai šaliai, ir apibūdina ginčytiną priemonę bei šio susitarimo nuostatas, kurių, jos manymu, nėra laikomasi. 3. Konsultacijos surengiamos per 40 dienų nuo prašymo pateikimo dienos. Konsultacijos laikomos baigtomis po 60 dienų nuo prašymo pateikimo dienos, nebent abi šalys sutinka tęsti konsultacijas. Konsultacijos yra konfidencialios. 4. Skubos atvejais, įskaitant su greitai gendančiomis arba sezoninėmis prekėmis susijusius atvejus, konsultacijos surengiamos per 15 dienų nuo prašymo pateikimo dienos ir laikomos baigtomis per 30 dienų nuo prašymo pateikimo dienos. 55 straipsnis Ginčų sprendimas 1. Jei konsultuojantis nepavyksta išspręsti ginčo per 60 dienų arba 30 dienų kaip nurodyta 54 straipsnyje, bet kuri šalis gali kreiptis dėl ginčo sprendimo arbitražo būdu. Šiuo tikslu kiekviena šalis per trisdešimt dienų nuo prašymo dėl arbitražo paskiria arbitrą, pranešdama kitai šaliai ir EPS komitetui. Prašyme spręsti ginčą arbitražo būdu nurodoma ginčytina priemonė ir susitarimo nuostatos, kurių, šalies ieškovės manymu, nėra laikomasi. Nepavykus to padaryti, bet kuri šalis gali prašyti Nuolatinio arbitražo teismo generalinio sekretoriaus paskirti antrą arbitrą. 2. Abu arbitrai savo ruožtu per trisdešimt dienų paskiria trečią arbitrą. Nepavykus to padaryti, bet kuri šalis gali prašyti Nuolatinio arbitražo teismo generalinio sekretoriaus paskirti trečią arbitrą. 3. Jei arbitrai nenusprendžia kitaip, taikoma Nuolatinio arbitražo teismo tarptautinėms organizacijoms ir valstybėms taikomame neprivalomame arbitražo reglamente nustatyta tvarka. Arbitrai priima sprendimą balsų dauguma per 90 dienų, o esant skubiems atvejams pasistengia priimti sprendimą per 60 dienų. 4. Kiekviena ginčo šalis įpareigojama imtis priemonių, būtinų arbitrų sprendimui vykdyti. 5. Neatsižvelgiant į 1 dalį, kilus ginčui, susijusiam su Kotonu susitarime nurodytais vystomojo bendradarbiavimo finansavimo klausimais, taikoma Kotonu susitarimo 98 straipsnyje nustatyta tvarka. II ANTRAŠTINĖ DALIS Bendrosios išimtys 56 straipsnis Bendrųjų išimčių sąlyga Jokia šio susitarimo nuostata negali būti aiškinama kaip draudžianti EB, RPA valstybėms arba susitarimą pasirašiusiai RPA valstybei priimti ar vykdyti toliau nurodytas priemones, jei jos nevykdomos tokiu būdu, kuris sudarytų sąlygas nepagrįstai ar nepateisinamai šalių diskriminacijai, kai turi būti sudarytos vienodos sąlygos, ar slaptam tarptautinės prekybos ribojimui; tai yra priemonės, kurios: a) būtinos visuomenės dorovės, visuomenės saugumo ir viešosios tvarkos sumetimais; b) būtinos žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai apsaugoti; c) būtinos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio susitarimo nuostatas atitinkančių įstatymų ir kitų teisės aktų, įskaitant susijusius su: i) apgaulės ir sukčiavimo prevencija arba su sutarčių nevykdymo padarinių šalinimu; ii) asmens privatumo apsauga tvarkant bei teikiant asmens duomenis ir su asmens dokumentų ir sąskaitų slaptumo apsauga; iii) saugumu; iv) muitų teisės aktų įgyvendinimu; arba v) intelektinės nuosavybės teisių apsauga; d) susijusios su aukso arba sidabro importu arba eksportu; e) būtinos nacionalinėms meno, istorijos ar archeologijos vertybėms apsaugoti; f) susijusios su senkančių gamtos išteklių išsaugojimu, jei tokios priemonės yra vykdomos kartu ribojant vietos prekių gamybą ir suvartojimą, vietos paslaugų teikimui ar vartojimui ir vietiniams investuotojams; g) susijusios su kalinių pagamintais produktais; arba h) būtinos įsigyti ir platinti produktus, kurių bendra arba vietinė pasiūla yra ribota, jei tokios priemonės atitinka principą, pagal kurį visos šalys turi teisę pasinaudoti joms priklausančia tokių produktų pasiūlos dalimi, ir jei kitų šio susitarimo nuostatų neatitinkančios priemonės nebetaikomos kai tik išnyksta sąlygos, dėl kurių buvo imtasi tokių priemonių. 57 straipsnis Saugumo išimtys 1. Nė viena šio susitarimo nuostata nėra aiškinama kaip: a) reikalaujanti, kad EB ar susitarimą pasirašiusi RPA valstybė pateiktų informaciją, kurios atskleidimas, kaip šalis mano, prieštarauja esminiams jos saugumo interesams; b) trukdanti EB ar susitarimą pasirašiusiai RPA valstybei imtis esminiams saugumo interesams užtikrinti būtinų veiksmų: i) susijusių su daliosiomis ir termobranduolinėmis daliosiomis medžiagomis arba medžiagomis, iš kurių šios gautos; ii) susijusių su ekonomine veikla tiesiogiai ar netiesiogiai aprūpinant karinius objektus; iii) susijusių su ginklų, šaudmenų ir karo technikos gamyba arba prekyba; iv) susijusių su viešaisiais pirkimais, būtinais nacionalinio saugumo ar nacionalinės gynybos tikslais; arba v) vykdomų karo metu ar susidarius kitai ekstremaliai tarptautinių santykių padėčiai; c) užkertanti EB ar susitarimą pasirašiusiai RPA valstybei kelią imtis bet kokių veiksmų, kuriais įgyvendinami įsipareigojimai saugoti tarptautinę taiką ir saugumą. 2. Šalys praneša viena kitai apie priemones, taikomas pagal 1 dalies b ir c punktus, ir jų taikymo pabaigą. 58 straipsnis Mokesčiai 1. Jokia šio susitarimo arba pagal šį susitarimą priimta nuostata negali būti aiškinama kaip draudžianti EB ar susitarimą pasirašiusiai RPA valstybei, taikant atitinkamus jų mokesčių teisės aktus, nustatyti skirtingas sąlygas mokesčių mokėtojams, kurių padėtis skiriasi dėl gyvenamosios vietos arba dėl kapitalo investavimo vietos. 2. Jokia šio susitarimo arba pagal šį susitarimą priimta nuostata negali būti aiškinama kaip draudžianti nustatyti ar įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią mokesčių vengimui, vadovaujantis susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo nuostatomis ar kitais susitarimais mokesčių klausimais arba šalies vidaus mokesčių teisės aktais. 3. Jokia šio susitarimo nuostata neturi poveikio EB ar susitarimą pasirašiusios RPA valstybės teisėms ir pareigoms pagal kitas mokesčių konvencijas. Jei tokios konvencijos nuostatos neatitinka šio susitarimo nuostatų, vadovaujamasi konvencijos nuostatomis. III ANTRAŠTINĖ DALIS Institucinės, bendrosios ir baigiamosios nuostatos 59 straipsnis Šio susitarimo ir visapusiško EPS ryšiai Jei visapusiško EPS nuostatos neatitinka šio laikinojo susitarimo nuostatų, vadovaujamasi visapusiško EPS nuostatomis. 60 straipsnis Atokiausi Europos bendrijos regionai 1. Atsižvelgdamos į atokiausių EB ir RPA valstybių regionų geografinį artumą ir siekdamos stiprinti šių regionų ir RPA valstybių ekonominius ir socialinius ryšius, šalys stengiasi lengvinti bendradarbiavimą visose srityse, kuriose taikomas šis susitarimas, ir sudaryti geresnes prekybos prekėmis ir paslaugomis sąlygas, skatinti investicijas, atokiausių regionų ir RPA valstybių transporto ir komunikacijos jungtis. 2. 1 dalyje išdėstytų tikslų siekiama, jei tik įmanoma, skatinant bendrą RPA valstybių ir atokiausių regionų dalyvavimą bendrosiose ir specialiose EB programose, susijusiose su šiame susitarime aptariamomis sritimis. 3. EB siekia užtikrinti įvairių EB sanglaudos ir vystymosi politikos finansinių priemonių koordinavimą, siekdama skatinti RPA valstybių ir atokiausių EB regionų bendradarbiavimą šiame susitarime aptariamose srityse. 4. Jokia šio susitarimo nuostata nedraudžia EB taikyti esamų priemonių, kuriomis siekiama gerinti struktūrinę, socialinę ir ekonominę atokiausių regionų padėtį pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 299 straipsnio 2 dalį. 61 straipsnis Šalių sąvokos apibrėžtis ir prievolių vykdymas 1. Šį susitarimą pasirašiusios šalys – tai Komorų Sąjunga, Madagaskaro Respublika, Mauricijaus Respublika, Seišelių Respublika, Zambijos Respublika ir Zimbabvės Respublika (toliau – RPA valstybės) ir EB arba jos valstybės narės, arba EB bei jos valstybės narės, atsižvelgiant į jų atitinkamas kompetencijos sritis, kaip nustatyta Europos bendrijos steigimo sutartyje (toliau – EB), kurioms šis susitarimas įsigaliojo arba taikomas laikinai. 2. Šiame susitarime RPA valstybės susitaria veikti kartu. Tais atvejais, kai siekiant įgyvendinti šiame susitarime nurodytas teises ar laikytis susitarime nustatytų įsipareigojimų numatyta ir (arba) būtina imtis individualių veiksmų, nurodoma "susitarimą pasirašiusi RPA valstybė". 3. Šalys arba susitarimą pasirašiusi (-ios) RPA valstybė (-ės) priima bet kokias bendrąsias ar konkrečias priemones, būtinas jų prievolėms pagal šį susitarimą vykdyti ir užtikrina, kad jos atitiktų šiame susitarime nustatytus tikslus. 4. Susitarimą pasirašiusiai RPA valstybei, kuriai netaikomos II skyriuje nurodytos teisės ir įsipareigojimai, taikomos kituose šio susitarimo skyriuose nurodytos teisės ir įsipareigojimai. 62 straipsnis Įsigaliojimas, denonsavimas ir trukmė 1. Šis susitarimas pasirašomas, ratifikuojamas ar tvirtinamas pagal taikytinas kiekvienos šalies konstitucines ar vidaus taisykles ir procedūras. 2. Šis susitarimas įsigalioja pirmąją pirmojo mėnesio dieną po to, kai buvo deponuotas paskutinis ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentas. 3. Pranešimai apie ratifikavimą, priėmimą ar patvirtinimą siunčiami Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriui ir Bendros Rytų ir Pietų Afrikos rinkos generaliniam sekretoriui, kurie yra šio susitarimo depozitarai. 4. Kol įsigalios šis susitarimas, EB ir susitarimą pasirašiusios RPA valstybės susitaria taikyti šio susitarimo nuostatas pagal atitinkamas jų kompetencijos sritis (laikinas taikymas). Šis susitarimas taikomas, jei įmanoma, laikinai arba po ratifikavimo. 5. Apie laikiną taikymą pranešama depozitarams. Šis susitarimas pradedamas laikinai taikyti po 10 dienų nuo tada, kai gaunamas paskutinis EB arba visų susitarimą pasirašiusių RPA valstybių, išvardytų II priede, pranešimas apie ratifikavimą arba laikiną taikymą. 6. Nepažeidžiant 2 ir 4 dalių, iki šio susitarimo laikino taikymo pradžios EB ir susitarimą pasirašiusios RPA valstybės pagal galimybes gali imtis, jei įmanoma, šiam susitarimui taikyti būtinų vienašalių veiksmų. 7. EB arba susitarimą pasirašiusi (-ios) RPA valstybė (-ės) gali pateikti kitai šaliai rašytinį pranešimą apie ketinimą denonsuoti šį susitarimą. 8. Denonsavimas įsigalioja po vieno mėnesio nuo pranešimo dienos. 9. Šis susitarimas galioja iki įsigalios visapusiškas EPS. 63 straipsnis Teritorinis taikymas Šis susitarimas taikomas teritorijoje, kurioje taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis laikantis toje sutartyje nustatytų sąlygų, ir susitarimą pasirašiusių RPA valstybių teritorijose. Šiame susitarime sąvoka "teritorija" reiškia būtent tai. 64 straipsnis EPS komitetas 1. Įsteigiamas EPS komitetas. 2. EPS komitetas atsako už visų šio susitarimo taikymo sričių administravimą ir susitarime nurodytų užduočių vykdymą, įskaitant 36 straipsnyje nurodytą vystomąjį bendradarbiavimą. 3. EPS komitetą sudaro šalių atstovai. Kiekviena šalis nustato atstovavimo tvarką. 4. Per tris mėnesius nuo laikinojo susitarimo įsigaliojimo dienos EPS komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 65 straipsnis Ryšiai su kitais susitarimais 1. Nė viena šio susitarimo nuostata netrukdo taikyti tinkamų priemonių, numatytų Kotonu susitarimo 11b, 96 ir 97 straipsniuose bei pagal šiuose straipsniuose numatytas procedūras. 2. Jei šio susitarimo nuostatos neatitinka Kotonu susitarimo 3 dalies II antraštinės dalies nuostatų, vadovaujamasi šio susitarimo nuostatomis, išskyrus Kotonu susitarimo nuostatas dėl vystomojo bendradarbiavimo. 3. Šalys patvirtina žinančios, kad kai kurios susitarimą pasirašiusios RPA valstybės nėra PPO narės. Atitinkamai, šio susitarimo nuorodos į PPO susitarimus (įskaitant juose pateiktas apibrėžtis) ir PPO įstaigas arba komitetus nėra aiškinamos taip, kad susitarimą pasirašiusiai RPA valstybei, kuri nėra PPO narė, pagal tokius PPO susitarimus arba tokių įstaigų arba komitetų sprendimus taikomi įsipareigojimai, viršijantys šiame susitarime šios susitarimą pasirašiusios RPA valstybės prisiimtus konkrečius įsipareigojimus. Atitinkamai, jei šio susitarimo nuostatos neatitinka PPO susitarimų arba PPO įstaigų arba komitetų sprendimų, susitarimą pasirašiusioms RPA valstybėms, kurios nėra PPO narės, taikomos šio susitarimo nuostatos. 4. Šalys susitaria, kad nė viena šio susitarimo nuostata nereikalaujama, kad jos ar susitarimą pasirašiusios RPA valstybės imtųsi veiksmų, kurie neatitinka jų prisiimtų PPO prievolių. 66 straipsnis Prisijungimas 1. Be kuri iš šių RPA valstybių – Džibučio Respublika, Eritrėjos Valstybė, Etiopijos Federacinė Demokratinė Respublika, Malavio Respublika, Sudano Respublika – šalims sutinkant gali prisijungti prie šio susitarimo. Šis susitarimas prisijungiančiai valstybei įsigalioja pagal EB ir RPA valstybių bei prisijungiančios valstybės teisines procedūras. EB siekia kuo greičiau taikyti šį susitarimą prisijungiančioje šalyje. 2. RPA regiono valstybės, kuri nėra nurodyta 1 dalyje, prašymas prisijungti prie šio susitarimo pateikiamas svarstyti EPS komitetui. 3. EPS komitetas gali išdėstyti prisijungimo sąlygas ir specialiąsias nuostatas, taikomas 2 dalyje nurodytai valstybei. 4. Šis susitarimas prisijungiančiai valstybei įsigalioja nuo tos dienos, kai deponuojamas prisijungimo dokumentas. 67 straipsnis Naujų Europos Sąjungos valstybių narių prisijungimas 1. EPS komitetas informuojamas apie visus prašymus, kuriuos paduoda trečioji šalis, norinti tapti ES nare. Per ES ir šalies kandidatės derybas EB pateikia RPA valstybėms visą susijusią informaciją, o RPA valstybės informuoja EB apie joms nerimą keliančius klausimus, kad EB galėtų visapusiškai į juos atsižvelgti. Jei į ES įstoja nauja valstybė, EB apie tai praneša RPA valstybėms. 2. Kiekviena nauja ES valstybė narė nuo jos įstojimo dienos pagal atitinkamą stojimo akto straipsnį prisijungia prie šio susitarimo. Jei stojimo į ES akte nenumatytas prisijungimas prie šio susitarimo, tokia ES valstybė narė prie susitarimo prisijungia deponuodama prisijungimo aktą dviem depozitarams, kurie patvirtintas kopijas nusiunčia RPA valstybėms. 3. Šalys patikrina naujų ES valstybių narių prisijungimo poveikį šiam susitarimui. EPS komitetas gali priimti sprendimą dėl pereinamojo laikotarpio ar būtinų pakeitimų. 68 straipsnis Pakeitimai 1. Šio susitarimo pakeitimus priima EPS komitetas; pakeitimai įsigalioja po ratifikavimo. 2. EPS komitetas priima laikinąsias priemones, kurių gali prireikti atsižvelgiant į iš dalies pakeistas nuostatas iki jų įsigaliojimo. 69 straipsnis Autentiški tekstai Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. 70 straipsnis Priedai Šio susitarimo priedai ir protokolai yra neatskiriama jo dalis; EPS komitetas juos gali persvarstyti ir (arba) iš dalies pakeisti. Съставено в Гранд Бей на двадесет и девети август две хиляди и девета година. Hecho en Grand Baie a veintinueve de agosto de dos mil nueve. V Grand Baie dne dvacátého devátého srpna dva tisíce devět. Udfærdiget i Grand Baie, den niogtyvende august to tusinde og ni. Geschehen zu Grand Baie am neunundzwanzigsten August zweitausendneun. Sõlmitud Grand Baies, kahe tuhande üheksanda aasta augusti kahekümne üheksandal päeval. Έγινε στην Grand Baie, στις είκοσι εννέα Αυγούστου δύο χιλιάδες εννιά. Done at Grand Baie on the twenty-ninth day of August in the year two thousand and nine. Fait à Grand Baie, le vingt-neuf août deux mille neuf. Fatto a Grand Baie, addì ventinove agosto duemilanove. Grand Baie, divi tūkstoši devītā gada divdesmit devītajā augustā. Priimta Grand Baie du tūkstančiai devintų metų rugpjūčio dvidešimt devintą dieną. Kelt Grand Baie-ben, a 2009. év augusztus hónapjának huszonkilencedik napján. Magħmul fi Grand Baie fid- disgħa u għoxrin jum ta’ Awwissu fis-sena elfejn u disgħa. Gedaan te Grand Baie, op de negenentwintigste dag van augustus in het jaar tweeduizend negen. Sporządzono w Grand Baie dnia dwudziestego dziewiątego sierpnia dwa tysiące dziewiątego roku. Feito em Grand Baie aos vinte e nove de Agosto de dois mil e nove. Încheiat la Grand Baie, la douăzeci și nouă august două mii nouă. V Grand Baie dvadsiateho deviateho augusta dvetisícdeväť. V Grand Baieju, devetinvajsetega avgusta dvatisočdevet. Tehty Grand Baiessa kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä elokuuta vuonna kaksituhattayhdeksän. Som skedde i Grand Baie den tjugonionde augusti år tjugohundranio. Pour l’Union des Comores Pour la République de Madagascar +++++ TIFF +++++ For the Republic of Mauritius +++++ TIFF +++++ Pour la République des Seychelles +++++ TIFF +++++ For the Republic of Zambia For the Republic of Zimbabwe +++++ TIFF +++++ За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ [1] Skaičiuojant naudojami oficialūs PPO duomenys apie pagrindinius pasaulio prekių eksportuotojus (išskyrus ES vidaus prekybą). [2] Šiame straipsnyje žemės ūkio produktai yra PPO susitarimo dėl žemės ūkio I priede nurodyti produktai. -------------------------------------------------- PRIEDŲ SĄRAŠAS I priedas RPA valstybių kilmės produktų muitai II priedas RPA valstybių, kurioms taikomi II skyriaus įsipareigojimai, sąrašas ir muitai, taikomi į susitarimą pasirašiusias RPA valstybes įvežamiems ES valstybių kilmės produktams III priedas RPA valstybėms taikomos muitų, eksporto mokesčių, nacionalinio vidaus mokesčių ir reguliavimo režimo nuostatų išimtys IV priedas Vystymo matrica 1 protokolas Dėl sąvokos "produktų kilmė" apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo būdų 2 protokolas Administracinė savitarpio pagalba muitinės veiklos srityje -------------------------------------------------- I PRIEDAS RPA VALSTYBIŲ KILMĖS PRODUKTŲ MUITAI 1. Nepažeidžiant 2, 4, 5, 6 ir 7 dalių, EB muitai (toliau – EB muitai) visiškai panaikinami visiems Suderintos sistemos 1–97 skirsniams priskiriamiems produktams, kurie šiam susitarimui įsigaliojus buvo RPA valstybės kilmės produktais, išskyrus 93 skirsniui priskiriamus produktus. 93 skirsniui priskiriamiems produktams EB toliau taiko esamus muitus pagal didžiausio palankumo režimą. 1 priede pateikiamas nurodomojo pobūdžio EB muitų, taikomų RPA valstybių kilmės produktams, sąrašas. 2. Nuo 2010 m. sausio 1 d. panaikinami EB muitai, taikomi prie 1006 tarifinės pozicijos priskiriamiems RPA valstybių produktams, išskyrus 1006 10 10 subpozicijos produktams taikomus EB muitus, kurie panaikinami įsigaliojus šiam susitarimui. 3. EB ir susitarimą pasirašiusios RPA valstybės susitaria, kad Kotonu susitarimo 3 protokolo (toliau – Protokolas dėl cukraus) nuostatos toliau taikomos iki 2009 m. rugsėjo 30 d. ir kad po tos datos Protokolas dėl cukraus joms nebegalios. Taikant Protokolo dėl cukraus 4 straipsnio 1 dalį, 2008–2009 m. pristatymo laikotarpis truks nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. Sprendimas dėl 2009 m. liepos 1 d.– rugsėjo 30 d. laikotarpio garantuotųjų kainų priimamas įvykus 5 straipsnio 4 dalyje nustatytoms deryboms. 4. Prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamų RPA valstybės kilmės produktų EB muitai panaikinami nuo 2009 m. spalio 1 d. Kol bus visiškai panaikinti EB muitai, be suteiktų tarifinių kvotų taikant nulinę muito normą, nustatytą Protokole dėl cukraus, 2008–2009 prekybos metais [1] leidžiama naudoti 75000 tonų tarifinę kvotą taikant nulinę muito normą pagal baltojo cukraus ekvivalentą prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamiems RPA valstybių produktams. Produktų, kurie importuojami pagal šią papildomą tarifinę kvotą, importo licencijos nesuteikiamos, nebent importuotojas įsipareigoja produktus pirkti kaina, kuri yra bent jau lygi Protokole dėl cukraus nustatytai garantuotajai į EB importuojamo cukraus kainai. 5. a) 2009 m. spalio 1 d.– 2015 m. rugsėjo 30 d. EB gali nustatyti muitą, pagal didžiausio palankumo režimą taikomą 1701 tarifinei pozicijai [cukrus] priskiriamiems RPA valstybių kilmės produktams, kurių importo perviršis nurodomas toliau pagal baltojo cukraus ekvivalentą, laikant, kad jie sukelia EB cukraus rinkos sutrikimus: i) Prekybos metais 3,5 mln. tonų Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių (AKR valstybių), pasirašiusių Kotonu susitarimą, kilmės tokių produktų ir ii) 2009–2010 prekybos metais 1,38 mln. tonų AKR valstybių, kurių Jungtinės Tautos nepripažįsta mažiausiai išsivysčiusiomis valstybėmis, kilmės tokių produktų. 1,38 mln. tonų kiekis didinamas iki 1,45 mln. tonų 2010–2011 prekybos metais, o kitais ketveriais prekybos metais – iki 1,6 mln. tonų. b) 5 dalies a punkto nuostatos netaikomos prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamiems produktams, kurių kilmės šalį – vieną iš RPA valstybių – Jungtinės Tautos pripažįsta viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių. Tačiau tokiems importuojamiems produktams toliau taikomos 21 straipsnio (apsaugos sąlyga) nuostatos [2]. c) Pagal didžiausio palankumo režimą taikomas muitas panaikinamas prekybos metų, kuriais jis buvo nustatytas, pabaigoje. d) Apie bet kokias priemones, kurių imamasi pagal šios dalies nuostatas, nedelsiant pranešama EPS komitetui ir šiame komitete reguliariai vyksta konsultacijos šiuo klausimu. 6. Nuo 2015 m. spalio 1 d. taikant susitarimo 21 straipsnio (apsaugos sąlyga) nuostatas, galima laikyti, kad prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamų produktų rinkos sutrikimų kyla tada, kai Europos bendrijos rinkoje baltojo cukraus kaina du mėnesius iš eilės krenta iki mažiau nei 80 procentų Europos bendrijos ankstesnių prekybos metų baltojo cukraus kainos. 7. Nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2015 m. rugsėjo 30 d. prie 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 ir 2106 90 98 tarifinių pozicijų priskiriamiems produktams taikomas specialus priežiūros mechanizmas, siekiant užtikrinti, kad nebūtų vengiama 4 ir 5 dalyse nustatytų priemonių. Jeigu tokių RPA valstybių kilmės produktų bendras importo kiekis per 12 mėnesių iš eilės iš viso padidėja daugiau kaip 20 procentų, palyginti su metinio importo vidurkiu per tris paskutinius 12 mėnesių laikotarpius, EB išnagrinėja prekybos pobūdį, ekonominį pagrįstumą ir cukraus importo dalį ir, jeigu mano, kad toks importas naudojamas tam, kad būtų išvengta 4 ir 5 dalyse nustatytų priemonių, ji gali laikinai sustabdyti palankiausio režimo taikymą ir nustatyti prie 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 ir 2106 90 98 tarifinių pozicijų priskirtiems RPA valstybių kilmės produktams specialius didžiausio palankumo režimo importo muitus pagal Europos bendrijos bendrąjį muitų tarifą. 5 dalies b, c ir d punktai mutatis mutandis taikomi veiksmams, kurių imamasi remiantis šia dalimi. 8. Nuo 2009 m. spalio 1 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d. nesuteikiama 1701 tarifinei pozicijai priskiriamų produktų lengvatinė importo licencija, nebent importuotojas įsipareigoja tokius produktus pirkti už kainą, ne mažesnę nei 90 procentų bazinės kainos, kurią nustato EB atitinkamiems prekybos metams. Šalys pažymi, kad parafuojant susitarimą bazine kaina laikyta Reglamente (EB) 318/2006 nurodyta kaina. 9. 1, 3 ir 4 dalys netaikomos 1701 tarifinei pozicijai priskiriamiems RPA valstybių kilmės produktams, kurie išleisti į laisvą apyvartą Prancūzijos užjūrio departamentuose. Ši nuostata taikoma 10 metų. Šis laikotarpis pratęsiamas dar 10 metų, jeigu Šalys nenusprendžia kitaip. [1] 4, 5, 6 ir 7 dalyse "prekybos metai" reiškia spalio 1 d.–rugsėjo 30 d. laikotarpį. [2] Todėl, nukrypstant nuo 21 straipsnio, atskirai valstybei, kurią Jungtinės Tautos pripažįsta viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, galės būti taikomos apsaugos nuostatos. -------------------------------------------------- II PRIEDAS RPA VALSTYBIŲ, KURIOMS TAIKOMI II SKYRIAUS ĮSIPAREIGOJIMAI, SĄRAŠAS IR MUITAI, TAIKOMI Į SUSITARIMĄ PASIRAŠIUSIAS RPA VALSTYBES ĮVEŽAMIEMS ES VALSTYBIŲ KILMĖS PRODUKTAMS 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos RPA valstybės: Komorų Sąjunga Madagaskaro Respublika Mauricijaus Respublika Seišelių Respublika Zambijos Respublika Zimbabvės Respublika KOMORAI Prekių, kurioms netaikomos liberalizavimo priemonės, sąrašas SS kodas | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | Vidutinė importo iš ES 2004–2006 m. vertė (USD) | 0202 20 | 324016,31 | 283459,00 | 0,00 | 202491,77 | 0202 30 | 2474415,30 | 1194430,00 | 139013,66 | 1269286,32 | 0207 00 | 48281,00 | | | 16094,00 | 0207 11 | 23380,04 | 27573,00 | 0,00 | 16984,35 | 0207 12 | 0,00 | 0,00 | 96485,26 | 32161,75 | 0207 13 | 0,00 | 0,00 | 174985,27 | 58328,42 | 0207 21 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0207 39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0208 90 | 0,00 | 0,00 | 2323,57 | 774,52 | 0302 19 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0302 31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0302 39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 21 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0307 51 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0341 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0402 10 | 22,49 | 27,00 | 0,00 | 16,50 | 0402 21 | 456825,24 | 9199,00 | 956854,46 | 474292,90 | 0403 10 | 7183,69 | 1971,00 | 0,00 | 3051,56 | 0507 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0508 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0508 02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0701 10 | 91,14 | 0,00 | 8816,85 | 2969,33 | 0701 90 | 0,00 | 0,00 | 11863,91 | 3954,64 | 0706 10 | | | | | 0710 22 | 0,00 | 398,00 | 0,00 | 132,67 | 0710 40 | 0,00 | 12,00 | 0,00 | 4,00 | 0801 11 | 741,28 | 3414,00 | 0,00 | 1385,09 | 0801 31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0802 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0803 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0805 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0805 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0807 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0807 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0810 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0811 10 | 0,00 | 36,00 | 0,00 | 12,00 | 0813 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0813 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0901 11 | 0,00 | 1632,00 | 0,00 | 544,00 | 0904 11 | 0,00 | 17,00 | 0,00 | 5,67 | 0904 12 | 30,52 | 52,00 | 0,00 | 27,51 | 0905 00 | 0,00 | 37,00 | 0,00 | 12,33 | 0907 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0908 10 | 0,00 | 59,00 | 0,00 | 19,67 | 0910 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0910 20 | 0,00 | 1272,00 | 0,00 | 424,00 | 1005 10 | 0,00 | 25,00 | 0,00 | 8,33 | 1101 00 | 968849,75 | 1045726,00 | 1880780,96 | 1298452,24 | 1108 14 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1515 90 | 0,00 | 26078,00 | 0,00 | 8692,67 | 1517 10 | 6439,20 | 1987,00 | 3085,61 | 3837,27 | 1604 14 | 2640,64 | 191,00 | 0,00 | 943,88 | 1604 19 | 272,44 | 4782,00 | 0,00 | 1684,81 | 1604 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1605 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1605 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2002 10 | 858512,12 | 348079,00 | 2143,26 | 402911,46 | 2002 90 | 24593,91 | 113688,00 | 605085,39 | 247789,10 | 2208 30 | 5397,68 | 1448,00 | 2630,88 | 3158,85 | 2208 40 | 3642,71 | 219,00 | 3442,82 | 2434,85 | 2208 50 | 21008,47 | 747,00 | 23269,68 | 15008,38 | 2208 90 | 3343,08 | 13491,00 | 7947,07 | 8260,38 | 2402 20 | 978609,93 | 301244,00 | 0,00 | 426617,98 | 2523 21 | 343,03 | 283,00 | 0,00 | 208,68 | 2523 29 | 1279,00 | 126498,00 | 0,00 | 42592,33 | 3003 10 | 0,00 | 579,00 | 0,00 | 193,00 | 3003 20 | 308,56 | 0,00 | 0,00 | 102,85 | 3004 10 | 0,00 | 6992,00 | 0,00 | 2330,67 | 3004 20 | 11216,62 | 38625,00 | 0,00 | 16613,87 | 3004 50 | 0,00 | 15831,00 | 0,00 | 5277,00 | 3300 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3301 29 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3301 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 6203 42 | 3040,78 | 156,00 | 0,00 | 1065,59 | 8703 22 | 0,00 | 0,00 | 759569,08 | 253189,69 | 8703 23 | 0,00 | 0,00 | 907933,70 | 302644,57 | 8703 24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8703 31 | 15708,69 | 0,00 | 674284,34 | 229997,68 | 8703 32 | 0,00 | 0,00 | 2279377,42 | 759792,47 | 8703 33 | 0,00 | 0,00 | 61694,14 | 20564,71 | 8708 31 | 7968,26 | 1357,00 | 5096,20 | 4807,15 | Bendra prekių, kurioms netaikomos liberalizavimo priemonės, vertė | 6248161,89 | 3571614,00 | 8606683,51 | 6142153,47 | Bendra importo iš ES vertė | 31783748,37 | Bendra prekių, kurioms netaikomos liberalizavimo priemonės, vertė | 6142153,47 | Prekėms,kurioms netaikomos liberalizavimo priemonės, tenkanti bendro importo dalis (procentais) | 19,32 % | KOMORAI Žaliavos ir gamybos priemonės | Parengiamasis laikotarpis | | Vertė (USD) | SS kodas | Bendro išorės muitų tarifo kategorija | Bendro išorės muitų tarifo norma | 2008–2012 m. | 2013 m. taikytina muito norma | Vidutinė importo vertė 2004–2006 m. | 0101 10 | D | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0101 90 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0102 10 | D | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0102 90 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0103 10 | D | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0103 91 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0103 92 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0104 10 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0104 20 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 11 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 12 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 19 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 94 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 99 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 11 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 12 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 19 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 20 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 31 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 32 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 |