Oficialusis leidinys L 038 , 10/02/1982 p. 0003 - 0032

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 10 p. 0089

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 10 p. 0089

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 15 tomas 3 p. 0086

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 15 tomas 3 p. 0086



KONVENCIJA Dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos PREAMBULĖ VALSTYBĖS, EUROPOS TARYBOS NARĖS IR KITOS ŠIOS KONVENCIJOS SIGNATARĖS, manydamos, kad Europos Tarybos tikslas yra kuo glaudesnė jos narių vienybė; atsižvelgdamos į Europos Tarybos valią kooperuotis su kitomis valstybėmis aplinkos apsaugos srityje; pripažindamos, kad laukinė flora ir fauna sudaro gamtinio paveldo estetinę, mokslinę, kultūrinę, rekreacinę, ekonominę ir savitą vertybę, kurią svarbu išsaugoti ir perduoti būsimoms kartoms; pripažindamos esminį laukinės floros ir faunos vaidmenį palaikant biologinę pusiausvyrą; konstatuodamos daugelio laukinės floros ir faunos rūšių retėjimą ir išnykimo grėsmę, pakibusią virš kai kurių iš jų; pripažindamos, kad gamtinės gyvenamosios aplinkos išsaugojimas yra vienas iš esminių elementų globojant bei saugant laukinę florą ir fauną; pripažindamos, kad laukinės floros ir faunos apsaugos klausimai vyriausybių turės būti svarstomi aptariant nacionalinius tikslus bei programas ir kad turės būti sukurtas tarptautinis kooperavimasis, ypač saugant migruojančias rūšis; atsižvelgdamos į daugelį kvietimų bendroms akcijoms, kilusių iš vyriausybių ir tarptautinių institucijų, ypač išreikštų Jungtinių Tautų konferencijoje aplinkos klausimais l972 m., Europos Tarybos Konsultacinėje Asamblėjoje; siekdamos tęsti veiklą gamtos apsaugos srityje sutinkamai su Antrosios Europos ministrų Konferencijos aplinkos apsaugos klausimais rezoliucijos Nr.2 rekomendacijomis, SUSITARIA: I SKYRIUS Pagrindinės nuostatos 1 straipsnis 1. Šios Konvencijos objektas yra užtikrinti laukinės floros ir faunos, jų natūralios gyvenamosios aplinkos apsaugą, ypač rūšių ir buveinių, kurių apsaugai būtinas daugelio valstybių kooperavimasis, ir paskatinti šį kooperavimąsi. 2. Ypatingas dėmesys yra skiriamas rūšims, čia suprantamoms kaip migruojančios, nykstančios ir mažėjančios rūšys. 2 straipsnis Susitariančiosios Šalys imasi reikiamų priemonių išlaikyti arba palaikyti laukinės floros ir faunos visumą lygyje, kuris reikalingas ekologiniu, moksliniu ir kultūriniu požiūriu, atsižvelgiant taip pat į ekonominį bei rekreacinį reikalingumą ir į lokaliai grėsmėje atsidūrusių porūšių, varietetų ir formų apsaugos reikalavimus. 3 straipsnis 1. Kiekviena susitariančioji Šalis imasi reikiamų priemonių, kad būtų vykdoma laukinės floros ir faunos, jų natūralios gyvenamosios aplinkos apsaugos nacionalinė politika, skiriant ypatingą dėmesį nykstančioms ir mažėjančioms rūšims, ypač endeminėms rūšims ir jų gyvenamosios aplinkos apsaugai, sutinkamai su šios Konvencijos nuostatomis. 2. Kiekviena susitariančioji Šalis įsipareigoja savo tvarkymo ir vystymo, kovos priemonių su teršimu politikoje atsižvelgti į laukinės floros ir faunos apsaugos reikalavimus. 3. Kiekviena susitariančioji Šalis skatina švietimą ir pagrindinės informacijos, susijusios su būtinybe saugoti laukinę florą ir fauną bei jų gyvenamąją aplinką, platinimą. II SKYRIUS Buveinių apsauga 4 straipsnis 1. Kiekviena susitariančioji Šalis imasi įstatyminių ir reglamentuotų priemonių, nukreiptų ir būtinų globoti laukinės floros ir faunos rūšių, ypač išvardytų I ir II priedėliuose, buveines ir išlaikyti gresiančias išnykti jų natūralias buveines. 2. Susitariančiosios Šalys savo tvarkymo ir vystymo politikoje atsižvelgia į būtinybę išsaugoti apsaugines zonas, numatytas ankstesniame paragrafe, kad būtų išvengta arba maksimaliai apribotas visiškas tų zonų sugadinimas. 3. Susitariančiosios Šalys įsipareigoja skirti dėmesį apsaugai ypač zonų, kurios yra svarbios migruojančioms rūšims, išvardytoms II ir III priedėliuose, ir kurios yra išsidėsčiusios būdu, atitinkančiu jų migracijos kelius, žiemojimo, susibūrimo, mitybos, dauginimosi, šėrimosi vietas. 4. Susitariančiosios Šalys įsipareigoja koordinuoti, kiek tai yra reikalinga, jų pastangas globojant gamtinę gyvenamąją aplinką, apibrėžtą šiuo straipsniu, pasienio regionuose iš vienos ir kitos sienos pusės. III SKYRIUS Rūšių apsauga 5 straipsnis Kiekviena susitariančioji Šalis imasi įstatyminių ir reglamentuotų priemonių, nukreiptų ir būtinų užtikrinti apsaugą laukinės floros rūšių, išvardytų I priedėlyje. Būtina uždrausti intensyviai skinti, rinkti, kirsti, rauti nurodytus augalus. Kiekviena susitariančioji Šalis uždraudžia, kiek tai reikalinga, šių rūšių augalų įsigijimą ir prekybą. 6 straipsnis Kiekviena susitariančioji Šalis imasi įstatyminių ir reglamentuotų priemonių, nukreiptų ir būtinų užtikrinti apsaugą laukinės faunos rūšių, išvardytų II priedėlyje. Būtina uždrausti šių rūšių: a) intensyvų gaudymą bet kokiu būdu, įsigijimą ir naikinimą; b) intensyvų dauginimosi vietų ir poilsio plotų ardymą bei naikinimą; c) intensyvų laukinių gyvūnų trikdymą, ypač dauginimosi, jauniklių vedžiojimosi bei žiemojimo laikotarpiu, juo labiau kad trikdymui labai jautrūs šios Konvencijos objektai; d) intensyvų kiaušinių naikinimą ar rinkimą gamtoje ar kitose jų perėjimo vietose; e) įsigijimą ir vidaus prekybą šiais gyvūnais, gyvais bei negyvais, jų dalimis ar produktais iš jų, lengvai identifikuojamais, juo labiau kad ši priemonė yra veiksminga šio skyriaus nuostata. 7 straipsnis 1. Kiekviena susitariančioji Šalis imasi įstatyminių ir reglamentuotų priemonių, nukreiptų ir reikalingų globoti laukinės faunos rūšis, išvardytas III priedėlyje. 2. Naudojimas laukinės faunos rūšių, išvardytų III priedėlyje, yra reglamentuotas tokiu būdu, kad būtų išlaikytas jų populiacijų egzistavimas už pavojingos ribos, atsižvelgiant į 2 straipsnio nuostatą. 3. Šios priemonės susideda iš: a) draudimo periodo nustatymo ir (arba) kitų eksploatavimo ribojimo priemonių; b) eksploatacijos laiko ar vietovės draudimo, kad būtų sudarytos sąlygos egzistuojančioms populiacijoms išlikti patenkinamame lygyje; c) reglamentavimo, jei tai reikalinga, parduoti, siūlyti pirkti, įsigyti, transportuoti laukinius gyvūnus – gyvus ir negyvus. 8 straipsnis Jei veikla gaudant ar naikinant laukinės faunos rūšis, išvardytas III priedėlyje, arba išimtimis, numatytomis 9 straipsnyje, gali pakenkti rūšims, išvardytoms II priedėlyje, susitariančiosios Šalys uždraudžia naudoti visas neatrankines gaudymo ir naikinimo priemones, taip pat priemones, galinčias sukelti vietinį nykimą arba stiprų rūšių populiacijų trikdymą, taip pat ir priemones, išvardytas IV priedėlyje. 9 straipsnis 1. Sąlygomis, kai nėra kito patenkinamo sprendimo ir kai pažeidimas negresia populiacijos išlikimui, kiekviena susitariančioji Šalis gali pažeisti 4, 5, 6, 7 straipsnių nuostatas ir draudžiamas naudoti priemones, nurodytas 8 straipsnyje: - floros ir faunos globos interesais; - užkertant kelią dideliems nuostoliams žemės ūkio kultūroms, naminiams gyvuliams, miškams, žuvininkystei, vandenims, kitiems nuosavybės objektams; - žmonių sveikatos ir saugumo interesais, oro linijų /skraidymo/ saugumo ir kitų visuomenės prioritetų interesais; - mokymo ir švietimo, veisimo, reintrodukcijos, taip pat gyvulininkystės tikslais; - leidžiant griežtai kontroliuojamomis sąlygomis atrankos būdu ir tam tikru kiekiu įsigyti, naudoti ar kitaip protingai eksploatuoti nedidelį kiekį kai kurių laukinių gyvūnų ir augalų. 2. Susitariančiosios Šalys pateikia Nuolatiniam komitetui metinį pranešimą apie padarytas remiantis ankstesniu paragrafu išimtis. Pranešime turi būti pažymėta: - populiacijos, kurios sudaro ar sudarė išimties objektą, ir, jei įmanoma, egzempliorių skaičius; - leistas sunaikinimo ar sugavimo būdas; - rizikos sąlygos, vietos ir laiko aplinkybės, kuriomis ši išimtis buvo padaryta; - valdžios teisnumas deklaruoti, kad šios sąlygos buvo realizuotos, ir teisnumas sprendimų, susijusių su priemonėmis, kurios galėjo būti panaudotos, jų limitais ir asmenimis, kuriems patikėta egzekucija; - vykdyta kontrolė. IV SKYRIUS Nuostatos, susijusios su migruojančiomis rūšimis 10 straipsnis 1. Be priemonių, įvardytų 4, 6, 7 ir 8 straipsniuose, susitariančiosios Šalys įsipareigoja koordinuoti savo pastangas saugant migruojančias rūšis, išvardytas II ir III priedėliuose, jei jų migracijos keliai kerta šių šalių teritoriją. 2. Susitariančiosios Šalys imasi priemonių užtikrinti, kad draudimo laikotarpis ir/arba kitos naudojimą reglamentuojančios priemonės, nustatytos remiantis 7 straipsnio 3a paragrafu, atitiktų migruojančių rūšių, išvardytų III priedėlyje, poreikius. V SKYRIUS Papildomos nuostatos 11 straipsnis 1. Šios Konvencijos nuostatoms vykdyti susitariančiosios Šalys įsipareigoja: a) kooperuotis kiekvieną kartą, kada tai daryti bus naudinga, ypač kai šis kooperavimasis galės padidinti priemonių šios Konvencijos nuostatoms vykdyti efektyvumą; b) skatinti ir koordinuoti tyrimo darbus, susijusius su šios Konvencijos tikslais. 2. Kiekviena susitariančioji Šalis įsipareigoja: a) skatinti vietinių laukinės floros ir faunos rūšių reintrodukciją, jei ši priemonė prisidės prie gresiančių išnykti rūšių išsaugojimo, su sąlyga, kad bus atsižvelgta į kitų susitariančiųjų Šalių patirtį, mokslą siekiant išaiškinti, ar ši reintrodukcija bus veiksminga ir priimtina; b) griežtai kontroliuoti nevietinių rūšių introdukciją. 3. Kiekviena susitariančioji Šalis turi supažindinti Nuolatinį komitetą su tos šalies teritorijoje visuotinai saugomomis rūšimis, neįrašytomis į I ir II priedėlius. 12 straipsnis Susitariančiosios Šalys laukinės floros ir faunos bei jų gyvenamosios aplinkos apsaugai gali nustatyti griežtesnes priemones, nei numatytos šioje Konvencijoje. VI SKYRIUS Nuolatinis komitetas 13 straipsnis 1. Šios Konvencijos tikslams yra įsteigiamas Nuolatinis komitetas. 2. Visos susitariančiosios Šalys gali būti atstovaujamos Nuolatiniame komitete vieno ar kelių delegatų. Kiekviena delegacija turi vieną balsą. Srityse, susijusiose su jos kompetencija, Europos ekonominė bendrija balsuojant turi tiek balsų, kiek yra jos valstybių – šios Konvencijos susitariančiųjų Šalių; Europos ekonominė bendrija nesinaudoja balso teise atvejais, kai su tuo susijusios valstybės narės atlieka tai pačios ir tarpusavyje. 3. Visos valstybės – Europos Tarybos narės, kurios nėra Konvencijos susitariančiosios Šalys, gali dalyvauti Komitete kaip stebėtojos. Nuolatinis komitetas gali kviesti visas valstybes – ne Europos Tarybos nares, kurios nėra Konvencijos susitariančiosios Šalys, dalyvauti stebėtojomis viename iš jo posėdžių. Visos organizacijos ir visos techninės institucijos, veikiančios laukinės floros ir faunos bei jų gyvenamosios aplinkos globos, apsaugos arba valdymo srityje, priskiriamos vienai iš šių kategorijų: a) tarptautinės organizacijos ir institucijos, tiek vyriausybinės, tiek nevyriausybinės, arba nacionalinės valstybinės institucijos; b) nacionalinės nevyriausybinės organizacijos ir institucijos, kurios pritaria šiems tikslams šalyje, kurioje jos yra įkurtos, gali pranešti Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui bent prieš tris mėnesius iki Komiteto posėdžio apie savo norą dalyvauti stebėtoju šiame posėdyje. Jos bus priimtos, jei bent prieš mėnesį iki posėdžio trečdalis susitariančiųjų Šalių neinformuos Generalinio Sekretoriaus, jog jos tam prieštarauja. 4. Nuolatinį komitetą kviečia Europos Tarybos Generalinis Sekretorius. Jis kviečia pirmąjį posėdį per vienerius metus skaičiuojant nuo Konvencijos įsigaliojimo datos. Komitetas renkasi ne rečiau kaip kas dveji metai arba jei dauguma susitariančiųjų Šalių nustatyta forma to reikalauja. 5. Susitariančiųjų Šalių dauguma nustato Nuolatinio komiteto posėdžiams rengti reikalingą kvorumą. 6. Su šios Konvencijos nuostatų išlygomis Komitetas sudaro savo vidaus reglamentą. 14 straipsnis 1. Nuolatiniam komitetui pavesta stebėti šios Konvencijos panaudojimą. Jis gali: - nuolat peržiūrėti šios Konvencijos nuostatas, įskaitant jos priedėlius, ir daryti pakeitimus, jeigu jie reikalingi, - ruošti rekomendacijas susitariančiosioms Šalims dėl priemonių šiai Konvencijai vykdyti, - rekomenduoti būdus užtikrinti viešai informacijai apie darbus, atliekamus šios Konvencijos rėmuose, - ruošti siūlymus Ministrų komitetui dėl valstybių – ne Europos Tarybos narių prisijungimo prie šios Konvencijos, - ruošti visus siūlymus siekiant padidinti šios Konvencijos veiksmingumą, taip pat dėl sutarčių su valstybėmis, kurios nėra Konvencijos susitariančiosios Šalys, sutikti padaryti veiksmingesnę rūšių ir rūšių grupių apsaugą. 2. Savo misijai įvykdyti Nuolatinis komitetas gali savo iniciatyva numatyti ekspertų grupių posėdžius. 15 straipsnis Po kiekvieno posėdžio Nuolatinis komitetas siunčia Europos Tarybos Ministrų komitetui pranešimą apie savo veiklą ir Konvencijos funkcionavimą. VII SKYRIUS Pataisos, pakeitimai 16 straipsnis 1. Visi šios Konvencijos straipsnių pakeitimai, pasiūlyti susitariančiųjų Šalių arba Ministrų komiteto, yra kaupiami pas Europos Tarybos Generalinį Sekretorių ir bent prieš du mėnesius iki Nuolatinio komiteto posėdžio siunčiami valstybėms – Europos Tarybos narėms, visiems signatarams, visoms susitariančiosioms Šalims, visoms valstybėms, kviečiamoms pasirašyti šią Konvenciją, sutinkamai su l9 straipsnio nuostata, ir visoms valstybėms, pakviestoms prie jos prisijungti, sutinkamai su 20 straipsnio nuostata. 2. Visi pakeitimai, pasiūlyti sutinkamai su ankstesnio paragrafo nuostata, yra svarstomi Nuolatiniame komitete, kai: a) nuo 1 iki 12 straipsnių pakeitimai pateikti pritarus trijų ketvirtadalių balsų daugumai svarstant susitariančiųjų Šalių pasitarime; b) nuo 13 iki 24 straipsnių pakeitimai pateikti pritarus trijų ketvirtadalių balsų daugumai svarstant Ministrų komitete. Šis tekstas po pritarimo perduodamas susitariančiosioms Šalims jų priėmimui. 3. Visos pataisos įsigalioja per mėnesį po to, kai visos susitariančiosios Šalys informuoja Generalinį Sekretorių apie jų priėmimą. 4. Šio straipsnio 1, 2a ir 3 paragrafų nuostatos yra taikomos ir priimant naujus šios Konvencijos priedėlius. 17 straipsnis 1. Visos šios Konvencijos priedėlių pataisos, pasiūlytos susitariančiųjų Šalių arba Ministrų komiteto, yra perduodamos Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui ir bent prieš du mėnesius iki Nuolatinio komiteto posėdžio išsiunčiamos valstybėms- Europos Tarybos narėms, visiems signatarams, visoms susitariančiosioms Šalims, visoms valstybėms, pakviestoms pasirašyti šią Konvenciją, sutinkamai su l9 straipsnio nuostata, ir visoms valstybėms, pakviestoms prisijungti prie jos, sutinkamai su 20 straipsnio nuostata. 2. Visos pataisos, pasiūlytos sutinkamai su ankstesnio paragrafo nuostata, yra svarstomos Nuolatiniame komitete, kuris gali joms pritarti dviejų trečdalių susitariančiųjų Šalių dauguma. Pritartasis tekstas išsiunčiamas susitariančiosioms Šalims. 3. Pasibaigus trijų mėnesių terminui po to, kai Nuolatinis komitetas pritarė ir, išskyrus jei trečdalis susitariančiųjų Šalių notifikavo (pranešė) prieštaravimus, visos pataisos įsigalioja susitariančiųjų Šalių, nepranešusių apie prieštaravimus, atžvilgiu. VIII SKYRIUS Nesutarimų sprendimas 18 straipsnis 1. Nuolatinis Komitetas palengvina, kiek reikalinga, tvarką nesutarimams, iškylantiems vykdant Konvenciją, spręsti. 2. Visi nesutarimai tarp susitariančiųjų Šalių, susiję su šios Konvencijos interpretavimu arba taikymu, kurie nėra reglamentuoti ankstesnio paragrafo nuostatomis arba derybų keliu tarp nesutariančių šalių, išskyrus jei šios šalys yra susitarusios kitaip, vienos iš jų prašymu nagrinėjamos arbitraže. Kiekviena šalis skiria vieną arbitrą ir du arbitrai skiria trečią arbitrą. Jei su šio straipsnio 3 paragrafo išlygomis, per tris mėnesius skaičiuojant nuo pareiškimo arbitražui, viena iš šalių nepaskyrė savo arbitro, Europos Žmogaus Teisių Teismo Prezidentas veikia kitos šalies prašymu dėl jo skyrimo iš naujo per tris mėnesius. Tokia pati procedūra taikoma ir atveju, kai du arbitrai negali sutarti dėl trečiojo arbitro per tris mėnesius, skaičiuojant nuo pirmųjų dviejų arbitrų skyrimo. 3. Atveju, kai nesutarimai kyla tarp dviejų susitariančiųjų Šalių, iš kurių viena yra valstybė – Europos ekonominės bendrijos narė, kita susitariančioji Šalis prašymą arbitražui adresuoja ir šiai valstybei narei, taip pat ir Bendrijai, kurios jį notifikuoja drauge per du mėnesius nuo pareiškimo gavimo, jei valstybė narė arba Bendrija, arba valstybė narė ir Bendrija drauge sudaro nesutariančią pusę. Stokojant šios notifikacijos anksčiau paminėtu laiku, valstybė narė ir Bendrija pripažįsta, kad yra tik viena ir ta pati šalis, nesutarianti nuostatų taikyme, valdanti arbitražinio teismo procedūras ir sudėtį. Tas pats yra, kai valstybė narė ir Bendrija sudaro kartu nesutarimų šalį. 4. Arbitražinis teismas nustato savo procedūrų reglamentą. Sprendimai priimami balsų dauguma. Jo nuosprendis yra galutinis ir privalomas. 5. Kiekviena nesutariančioji šalis padengia išlaidas arbitrui, kurį ji skiria, ir šalys lygia dalimi padengia trečiojo arbitro išlaidas, taip pat ir kitas arbitražo turėtas išlaidas. IX SKYRIUS Baigiamosios nuostatos 19 straipsnis 1. Ši Konvencija yra atvira pasirašyti valstybėms – Europos Tarybos narėms ir šalims – ne narėms, kurios dalyvavo jos parengime, taip pat šalims – Europos ekonominės bendrijos narėms. Iki jos įsigaliojimo ji taip pat atvira pasirašyti visoms kitoms valstybėms, Ministrų Komiteto pakviestoms ją pasirašyti. Konvencija pateikiama ratifikavimui, priėmimui ir aprobavimui. Ratifikavimo, priėmimo ir aprobavimo dokumentai deponuojami pas Europos Tarybos Generalinį Sekretorių. 2. Konvencija įgyja galią pirmąją dieną mėnesio, einančio pasibaigus trijų mėnesių laikotarpiui po to, kai penkios valstybės, iš kurių bent keturios – Europos Tarybos narės, bus pareiškusios jų sutikimą būti Konvencijos šalimis sutinkamai su ankstesnio paragrafo nuostata. 3. Ji įgyja galią visų valstybių signatarių ar Europos ekonominės bendrijos požiūriu, kurios vėliau pareikš sutikimą būti jos šalimis, pirmąją dieną mėnesio, einančio pasibaigus trijų mėnesių laikotarpiui nustačius ratifikavimo, priėmimo ir aprobavimo tvarką. 20 straipsnis 1. Įsigaliojus šiai Konvencijai, Europos Tarybos Ministrų komitetas gali po konsultacijų su susitariančiosiomis Šalimis kviesti prisijungti prie Konvencijos visas valstybes – ne Bendrijos nares, kurios, pakviestos pasirašyti sutinkamai su 19 straipsnio nuostata, to dar nepadarė, ir visas kitas valstybes – ne nares. 2. Kiekvienai prisijungusiai valstybei Konvencija įsigalios pirmąją dieną mėnesio, einančio pasibaigus trijų mėnesių laikotarpiui po to, kai pasirašymo dokumentai bus deponuoti prie Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus. 21 straipsnis 1. Kiekviena valstybė gali pasirašymo arba ratifikavimo, priėmimo, aprobavimo arba prisijungimo dokumentų deponavimo metu nurodyti teritoriją, kur galios ši Konvencija. 2. Kiekviena susitariančioji Šalis gali jos ratifikavimo, priėmimo, aprobavimo ar prisijungimo dokumentų deponavimo metu arba bet kokiu kitu metu ateityje praplėsti šios Konvencijos naudojimą, Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui adresuotoje deklaracijoje pažymint visas kitas teritorijas ir kuriuos tarptautinius ryšius ji užtikrina arba kuriems ji yra teisni sąlyginai. 3. Visi pareiškimai, susiję su pareiškime deklaruotomis teritorijomis, remiantis ankstesniu paragrafu, galės būti patenkinti Generaliniam Sekretoriui adresuotu pranešimu. Pakeitimai įgis galią pirmąją dieną mėnesio, einančio pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui po to, kai pranešimą gavo Generalinis Sekretorius. 22 straipsnis 1. Kiekviena valstybė gali pasirašydama arba ratifikavimo, priėmimo, aprobavimo arba prisijungimo dokumentų deponavimo metu formuluoti vieną ar daugiau išlygų, susijusių su kai kuriomis I–III priedėliuose išvardytomis rūšimis, ir (arba) dėl kai kurių šių rūšių, kurios pažymėtos čia ar išlygose, kai kurių medžioklės ar kitokio naudojimo būdų, nurodytų IV priedėlyje. Generalinio pobūdžio išlygos nepriimamos. 2. Visos Susitariančiosios Šalys, kurios išplečia šios Konvencijos naudojimą teritorijoje pagal 21 straipsnio 2 paragrafo numatytą deklaravimą, gali šioje teritorijoje formuluoti vieną ar daugiau išlygų sutinkamai su ankstesnio paragrafo nuostata. 3. Jokios kitos išlygos nepriimamos. 4. Visos susitariančiosios Šalys, kurios pateikė išlygas pagal šio straipsnio 1 ir 2 paragrafus, gali jas visas ar dalį jų atšaukti Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui adresuotu pareiškimu. Atšaukimas bus priimtas nuo datos, kai pareiškimą gaus Generalinis Sekretorius. 23 straipsnis 1. Visos susitariančiosios Šalys gali bet kada denonsuoti šią Konvenciją adresuodamos pareiškimą Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui. 2. Denonsavimas įsigalioja pirmąją dieną mėnesio, einančio pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui po to, kai Generalinis Sekretorius gavo pareiškimą. 24 straipsnis Europos Tarybos Generalinis Sekretorius praneša valstybėms – Europos Tarybos narėms, visoms valstybėms signatarėms, Europos ekonominei bendrijai – šios Konvencijos signatarei ir visoms susitariančiosioms Šalims: a) visus parašus; b) visų ratifikavimo, priėmimo ir aprobavimo arba prisijungimo dokumentų duomenis; c) visas šios Konvencijos įsigaliojimo datas sutinkamai su jos 19 ir 20 straipsniais; d) visą sukauptą informaciją pagal 13 straipsnio 3 paragrafo nuostatą; e) visus pranešimus dėl naudojimosi 15 straipsnio nuostata; f) visas pataisas ir visus naujus priedėlius, priimtus pagal 16 ir 17 straipsnius, ir datas, kada tos pataisos ir nauji priedėliai įsigalioja; g) visus pareiškimus dėl 21 straipsnio 2 ir 3 paragrafų nuostatų; h) visas išlygas, pareikštas pagal 22 straipsnio 1 ir 2 paragrafų nuostatas; i) patenkintus išlygų atšaukimus pagal 22 straipsnio 4 paragrafo nuostatą; j) visus pareiškimus, padarytus pagal 23 straipsnio, nuostatas, ir datas, kada denonsavimas įsigalios. Žemiau pasirašiusieji, tam įgalioti, pasirašė šią Konvenciją. Pasirašyta Berne 1979 m. rugsėjo 19 d. prancūzų ir anglų kalba, abiem tekstams turint lygią galią, vienintelis egzempliorius, kuris bus deponuotas Europos Tarybos archyve. Europos Tarybos Generalinis Sekretorius išsiųs atitinkamai paliudytas kopijas kiekvienai valstybei – Europos Tarybos narei, kiekvienai valstybei ir Europos ekonominei bendrijai – signatarėms, taip pat ir valstybėms, pakviestoms pasirašyti šią Konvenciją arba prie jos prisijungti. -------------------------------------------------- I PPRIEDĖLIS GRIEŽTAI SAUGOMOS FLOROS RŪŠYS PTERIDOPHYTA ASPIDIACEAE Diplazium caudatum (Cav.) Jermy PTERIDACEAE Pteris serrulata Forssk. GYMNOSPERMAE PINACEAE Abies nebrodensis (Lojac.) Mattei ANGIOSPERMAE ALISMATACEAE Alisma wahlenbergii (O.R. Holmberg) Juzepczuk BERBERIDACEAE Gymnospermium altaicum (Pallas) Spach BORAGINACEAE Anchusa crispa Viv. Myosotis rehsteineri Wartm. Omphalodes littoralis Lehm. Onosma caespitosum Kotschy Onosma troodi Kotschy Solenanthus albanicus (Degen et al.) Degen & Baldacci Symphytum cycladense Pawl. CAMPANULACEAE Campanula sabatia De Not. CARYOPHYLLACEAE Arenaria lithops Heywood ex McNeill Gypsophila papillosa P. Porta Loeflingia tavaresiana G. Samp. Silene orphanidis Boiss. Silene rothmaleri Pinto de Silva Silene velutina Pourret ex Loisel. CHENOPODIACEAE Kochia saxicola Guss. Salicornia veneta Pignatti & Lausi CISTACEAE Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva COMPOSITAE Anacyclus alboranensis Esteve Chueca & Varo Anthemis glaberrima (Rech. f.) Greuter Artemisia granatensis Boiss. Artemisia laciniata Willd. Aster pyrenaeus Desf. ex DC. Aster sibiricus L. Centaurea balearica J.D. Rodriguez Centaurea heldreichii Halácsy Centaurea horrida Badaro Centaurea kalambakensis Freyn & Sint. Centaurea lactiflora Halácsy Centaurea linaresii Lazaro Centaurea megarensis Halácsy & Hayek Centaurea niederi Heldr. Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph. Centaurea princeps Boiss. & Heldr. Crepis crocifolia Boiss. & Heldr. Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & Greuter Leontodon siculus (Guss.) Finch & Sell Logfia neglecta (Soy.-Will.) Holub Senecio alboranicus Maire CONVOLVULACEAE Convolvulus argyrothamnos Greuter CRUCIFERAE Alyssum akamasicum B.L. Burtt Alyssum fastigiatum Heywood Arabis kennedyae Meikle Biscutella neustriaca Bonnet Brassica hilarionis Post Brassica macrocarpa Guss. Braya purpurascens (R. Br.) Bunge Coronopus navasii Pau Diplotaxis siettiana Maire Enarthrocarpus pterocarpus DC. Hutera rupestris P. Porta Iberis arbuscula Runemark Ionopsidium acaule (Desf.) Reichenb. Ptilotrichum pyrenaicum (Lapeyr.) Boiss. Rhynchosinapis johnstonii (G. Samp.) Heywood Sisymbrium matritense P.W. Ball & Heywood EUPHORBIACEAE Euphorbia ruscinonensis Boiss. GRAMINEAE Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz GROSSULARIACEAE Ribes sardoum Martelli HYPERICACEAE Hypericum aciferum (Greuter) N.K.B. Robson IRIDACEAE Crocus cyprius Boiss. & Kotschy Crocus hartmannianus Holmboe LABIATAE Amaracus cordifolium Montr. & Auch. Micromeria taygetea P.H. Davis Nepeta sphaciotica P.H. Davis Phlomis brevibracteata Turrill Phlomis cypria Post Salvia crassifolia Sibth. & Smith Sideritis cypria Post Thymus camphoratus Hoffmanns. & Link Thymus carnosus Boiss. Thymus cephalotos L. LEGUMINOSAE Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge Astragalus aquilinus Anzalone Astragalus maritimus Moris Astragalus verrucosus Moris Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl. Ononis maweana Ball Oxytropis deflexa (Pallas) DC. LENTIBULARIACEAE Pinguicula crystallina Sibth. & Smith LILIACEAE Androcymbium rechingeri Greuter Chionodoxa lochiae Meikle Muscari gussonei (Parl.) Tod. Scilla morrisii Meikle ORCHIDACEAE Ophrys kotschyi Fleischm. & Soó PAPAVERACEAE Rupicapnos africana (Lam.) Pomel PLUMBAGINACEAE Armeria rouyana Daveau Limonium paradoxum Pugsley Limonium recurvum C.E. Salmon POLYGONACEAE Rheum rhaponticum L. PRIMULACEAE Primula apennina Widmer Primula egaliksensis Wormsk. RANUNCULACEAE Aquilegia cazorlensis Heywood Aquilegia kitaibelii Schott Consolida samia P.H. Davis Delphinium caseyi B.L. Burtt Ranunculus kykkoënsis Meikle Ranunculus weyleri Mares RUBIACEAE Galium litorale Guss. SCROPHULARIACEAE Antirrhinum charidemi Lange Euphrasia marchesettii Wettst. ex Marches. Linaria algarviana Chav. Linaria ficalhoana Rouy SELAGINACEAE Globularia stygia Orph. ex Boiss. SOLANACEAE Atropa baetica Willk. THYMELAEACEAE Daphne rodriguezii Texidor UMBELLIFERAE Angelica heterocarpa Lloyd Angelica palustris (Besser) Hoffman Bupleurum kakiskalae Greuter Ferula cypria Post Laserpitium longiradium Boiss. Oenanthe conioides Lange VALERIANACEAE Valeriana longiflora Willk. VIOLACEAE Viola hispida Lam. Viola jaubertiana Mares & Vigineix -------------------------------------------------- II PRIEDĖLIS GRIEŽTAI SAUGOMOS FAUNOS RŪŠYS ŽINDUOLIAI INSECTIVORA Talpidae Desmana pyrenaica (Galemys pyrenaicus) MICROCHIROPTERA visos rūšys, išskyrus Pipistrellus pipistrellus RODENTIA Sciuridae Citellus citellus Cricetidae Cricetus cricetus Hystricidae Hystrix cristata CARNIVORA Canidae Canis lupus Alopex lagopus Ursidae visos rūšys Mustelidae Lutreola (Mustela) lutreola Lutra lutra Gulo gulo Felidae Lynx pardina Panthera pardus Panthera tigris Odobenidae Odobenus rosmarus Phocidae Monachus monachus ARTIODACTYLA Bovidae Capra aegagrus Rupicapra rupicapra ornata Ovibos moschatus ODONTOCETI Delphinidae Delphinus delphis Tursiops truncatus Phocaenidae Phocaena phocaena MYSTACOCETI Balaenopteridae Sibbaldus (Balaenoptera) musculus Megaptera novaengliae (longimana, nodosa) Balaenidae Eubalaena glacialis Balaena mysticetus PAUKŠČIAI GAVIIFORMES Gaviidae Visos rūšys PODICIPEDIFORMES Podicipedidae Podiceps griseigena Podiceps auritus Podiceps nigricollis Podiceps ruficollis PROCELLARIIFORMES Hydrobatidae Visos rūšys Procellariidae Puffinus puffinus Procellaria diomedea PELECANIFORMES Phalacrocoracidae Phalocrocorax pygmaeus Pelecanidae Visos rūšys CICONIIFORMES Ardeidae Ardea purpurea Casmerodius albus Egretta garzetta Ardeola ralloides Bubulcus (Ardeola) ibis Nycticorax nycticorax Ixobrychus minutus Botaurus stellaris Ciconiidae Visos rūšys Threskiornithidae Visos rūšys Phoenicopteridae Phoenicopterus ruber ANSERIFORMES Anatidae Cygnus cygnus Cygnus bewickii Anser erythropus Branta leucopsis Branta ruficollis Tadorna tadorna Tadorna ferruginea Marmaronetta (Anas) angustirostris Somateria spectabilis Polysticta stelleri Histrionicus histrionicus Bucephala islandica Mergus albellus Oxyura leucocephala FALCONIFORMES visos rūšys GRUIFORMES Turnicidae Turnix sylvatica Gruidae visos rūšys Rallidae Porzana porzana Porzana pusilla Porzana parva Crex crex Porphyrio porphyrio Fulica cristata Otitidae visos rūšys CHARADRIIFORMES Charadriidae Hoplopterus spinosus Charadrius histicula Charadrius dubius Charadrius alexandrinus Charadrius leschenaulti Eudromias morinellus Arenaria interpres Scolopacidae Gallinago media Numenius tenuirostris Tringa stagnatilis Tringa ochropus Tringa glareola Tringa hypoleucos Tringa cinerea Calidris minuta Calidris temminckii Calidris maritima Calidris alpina Calidris ferruginea Calidris alba Limicola falcinellus Recurvirostridae visos rūšys Phalaropodidae visos rūšys Burhinidae Burhinus oedicnemus Glareolidae visos rūšys Laridae Pagophila eburnea Larus audouinii Larus melanocephalus Larus genei Larus minutus Larus sabini Chlidonias niger Chlidonias leucopterus Chlidonias hybrida Gelochelidon nilotica Hydroprogne caspia Sterna hirundo Sterna paradisaea (macrura) Sterna dougallii Sterna albifrons Sterna sandvicensis COLUMBIFORMES Pteroclididae visos rūšys CUCULIFORMES Cuculidae Clamator glandarius STRIGIFORMES visos rūšys CAPRIMULGIFORMES Caprimulgidae visos rūšys APODIFORMES Apodidae Apus pallidus Apus melba Apus caffer CORACIIFORMES Alcedinidae Alcedo atthis Meropidae Merops apiaster Coraciidae Coracias garrulus Upopidae Upopa epops PICIFORMES visos rūšys PASSERIFORMES Alaudidae Calandrella brachydactyla Calandrella rufescens Melanocorypha calandra Melanocorypha leucoptera Melanocorypha yeltoniensis Galerida theklae Eremophila alpestris Hirundinidae visos rūšys Motacillidae visos rūšys Laniidae visos rūšys Bombycillidae Bombycilla garrulus Cinclidae Cinclus cinclus Troglodytidae Troglodytes troglodytes Prunellidae visos rūšys Muscicapidae Turdinae Saxicola rubetra Saxicola torquata Oenanthe oenanthe Oenanthe pleschanka Oenanthe hispanica Oenanthe isabellina Oenanthe leucura Cercotrichas galactotes Monticola saxatilis Monticola solitarius Phoenicurus ochruros Phoenicurus phoenicurus Erithacus rubecula Luscinia megarhynchos Luscinia luscinia Luscinia (Cyanosylvia) svecica Tarsiger cyanurus Sylviinae visos rūšys Regulinae visos rūšys Muscicapinae visos rūšys Timaliinae Panurus biarmicus Paridae visos rūšys Sittidae visos rūšys Certhiidac visos rūšys Emberizidae Emberiza citrinella Emberiza leucocephala Emberiza cirlus Emberiza cineracea Emberiza caesia Emberiza cia Emberiza schoeniclus Emberiza melanocephala Emberiza aureola Emberiza pusilla Emberiza rustica Plectrophenax nivalis Calcarius lapponicus Fringillidae Carduelis chloris Carduelis carduelis Carduelis spinus Carduelis flavirostris Carduelis cannabina Carduelis flammea Carduelis hornemanni Serinus citrinella Serinus serinus Loxia curvirostra Loxia pityopsittacus Loxia leucoptera Pinicola enucleator Carpodacus erythrinus Rhodopechys githaginea Coccothraustes coccothraustes Ploceidae Petronia petronia Montrifringilla nivalis Sturnidae Sturnus unicolor Sturnus roseus Oriolidae Oriolus oriolus Corvidae Perisoreus infaustus Cyanopica cyanus Nucifraga caryocatactis Pyrrhocorax pyrrhocorax Pyrrhocorax graculus VARLIAGYVIAI CAUDATA Salamandridae Salamandrina terdigitata Salamandra (Mertensiella) luschani Chioglossa lusitanica Triturus cristatus Proteidae Proteus anguinus ANURA Discoglossidae Bombina variegata Bombina bombina Alytes obstetricans Alytes cisternasii Pelobatidae Pelobates cultripes Pelobates fuscus Bufonidae Bufo calamita Bufo viridis Hylidae Hyla arborea Ranidae Rana arvalis Rana dalmatina Rana latastei ROPLIAI TESTUDINES Testudinidae Testudo hermanni Testudo graeca Testudo marginata Emydidae Emys orbicularis Mauremys caspica Dermochelyidae Dermochelys coriacea Cheloniidae Caretta caretta Lepidochelys kempii Chelonia mydas Eretmochelys imbricata SAURIA Gekkonidae Cyrtodactylus kotschyi Chamaeleontidae Chamaeleo chamaeleon Lacertidae Algyroides marchi Lacerta lepida Lacerta parva Lacerta simonyi Lacerta princeps Lacerta viridis Podarcis muralis Podarcis lilfordi Podarcis sicula Podarcis filfolensis Scincidae Ablepharus kitaibelii OPHIDIA Colubridae Coluber hippocrepis Elaphe situla Elaphe quatuorlineata Elaphe longissima Coronella austriaca Viperidae Vipera ursinii Vipera latasti Vipera ammodytes Vipera xanthina Vipera lebetina Vipera kaznakovi -------------------------------------------------- III PRIEDĖLIS SAUGOMOS FAUNOS RŪŠYS ŽINDUOLIAI INSECTIVORA Erinaceidae Erinaceus europaeus Soricidae visos rūšys MICROCHIROPTERA Vespertilionidae Pipistrellus pipistrellus DUPLICIDENTATA Leporidae Lepus timidus Lepus capensis (europaeus) RODENTIA Sciuridae Sciurus vulgaris Marmota marmota Castoridae Castor fiber Gliridae visos rūšys Microtidae Microtus ratticeps (oeconomus) Microtus nivalis (lebrunii) CETACEA Visos rūšys, neįrašytos į II priedėlį, CARNIVORA Mustelidae Meles meles Mustela erminea Mustela nivalis Putorius (Mustela) putorius Martes martes Martes foina Viverridae visos rūšys Felidae Felis catus (silvestris) Lynx lynx Phocidae Phoca vitulina Pusa (Phoca) hispida Pagophilus groenlandicus (Phoca groenlandica) Erignathus barbatus Halichoerus grypus Cystophora cristata ARTIODACTYLA Suidae Sus scrofa meridionalis Cervidae visos rūšys Bovidae Ovis aries (musimon, ammon) Capra ibex Capra pyrenaica Rupicapra rupicapra PAUKŠČIAI Visos rūšys, neįrašytos į II priedėlį, išskyrus: Larus marinus Larus fuscus Larus argentatus Columba palumbus Passer domesticus Sturnus vulgaris Garrulus glandarius Pica pica Corvus monedula Corvus frugilegus Corvus corone (corone and cornix) VARLIAGYVIAI Visos rūšys, neįrašytos į II priedėlį ROPLIAI Visos rūšys, neįrašytos į II priedėlį -------------------------------------------------- IV PRIEDĖLIS DRAUDŽIAMI MEDŽIOKLĖS IR KITOKIO NAUDOJIMO BŪDAI IR PRIEMONĖS ŽINDUOLIAI: Kilpos. Masalui naudojami gyvi apakinti ar suluošinti gyvūnai. Magnetofonai. Skirti užmušti ir apsvaiginti elektros aparatai. Dirbtiniai šviesos šaltiniai. Veidrodžiai ir kiti akinantys daiktai. Taikinių apšvietimo priemonės. Taikikliai, turintys vaizdo keitiklį arba elektroninį vaizdo didintuvą šaudant naktį. Sprogmenys [1]. Tinklai. [2] [3] Nuodai ir užnuodyti arba imobilizuoti jaukai. Dujos ir dūmai. Pusautomačiai arba automatiniai ginklai, kurių dėtuvėje telpa daugiau kaip dvi šovinių apkabos. Orlaiviai. Judančios motorinės priemonės. PAUKŠČIAI: Kilpos [4]. Klijai. Meškerių kabliukai. Masalui naudojami gyvi apakinti ar suluošinti paukščiai. Magnetofonai. Skirti užmušti ir apsvaiginti elektros aparatai. Dirbtinės šviesos šaltiniai. Veidrodžiai ir kiti akinantys daiktai. Taikinių apšvietimo priemonės. Taikikliai, turintys vaizdo keitiklį arba elektroninį vaizdo didintuvą šaudant naktį. Sprogmenys. Tinklai. Spąstai. Nuodai ir užnuodyti ar imobilizuoti jaukai. Pusautomačiai ir automatiniai ginklai, kurių dėtuvėje telpa daugiau kaip dvi šovinių apkabos. Orlaiviai. Judančios motorinės priemonės. [1] Išskyrus banginių medžioklę. [2] Naudojimas masiniam ir neselektyviam gaudymui. [3] Spąstai [4] Išskyrus kurapkas šiauriau 580 ŠP platumos. --------------------------------------------------