EUROPOS BENDRIJOS
bei jos valstybi ųnariųirŠveicarijos Konfederacijos susitarimo d ėl laisvo asmen ųjudėjimo
protokolas d ėlČekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos,
Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ėnijos
Respublikos ir Slovakijos Respublikos prisijungimo prie šio susitarimo joms įstojus įEuropos
Sąjungą
BELGIJOS KARALYST Ė,
ČEKIJOS RESPUBLIKA,
DANIJOS KARALYST Ė,
VOKIETIJOS FEDERACIN ĖRESPUBLIKA,
ESTIJOS RESPUBLIKA,
GRAIKIJOS RESPUBLIKA,
ISPANIJOS KARALYST Ė,
PRANC ŪZIJOS RESPUBLIKA,
AIRIJA,
ITALIJOS RESPUBLIKA,
KIPRO RESPUBLIKA,
LATVIJOS RESPUBLIKA,
LIETUVOS RESPUBLIKA,
LIUKSEMBURGO DID ŽIOJI HERCOGYST Ė,
VENGRIJOS RESPUBLIKA,MALTOS RESPUBLIKA,
NYDERLAND ŲKARALYST Ė,
AUSTRIJOS RESPUBLIKA,
LENKIJOS RESPUBLIKA,
PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,
SLOV ĖNIJOS RESPUBLIKA,
SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,
SUOMIJOS RESPUBLIKA,
ŠVEDIJOS KARALYST Ė,
JUNGTIN ĖDIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAUR ĖS AIRIJOS KARALYST Ė,LT L 89/30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28
toliau –valstyb ės nar ės, kurioms atstovauja Europos S ąjungos Taryba,
beiEUROPOS BENDRIJA, kuriai taip pat atstovauja Europos S ąjungos Taryba,
irŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA, toliau –Šveicarija,
toliau –Susitarian čiosios šalys,
ATSI ŽVELGDAMOS į1999 m. bir želio 21 d. Europos bendrijos bei jos valstybi ųnariųirŠveicarijos Konfederacijos
susitarim ądėl laisvo asmen ųjudėjimo (toliau –„susitarimas “), kuris įsigaliojo 2002 m. bir želio 1 d.,
ATSI ŽVELGDAMOS įČekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respub-
likos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos
(toliau –naujosios valstyb ės nar ės)įstojim ąįEuropos S ąjung ą2004 m. gegu žės 1 d.,
KADANGI naujosios valstyb ės nar ės turi tapti susitarian čiosiomis šalimis,
ATSI ŽVELGDAMOS įtai, kad Stojimo aktas Europos S ąjungos Tarybai suteikia įgaliojimus Europos S ąjungos valstybi ų
nariųvardu pasira šyti nauj ųjųvalstybi ųnariųprisijungimo prie pirmiau min ėto susitarimo protokol ą,
SUSITAR Ė:
1 straipsnis
1. Naujosios valstyb ės nar ės tampa susitarian čiosiomis
šalimis.
2. Susitarimo nuostatos nuo šio protokolo įsigaliojimo
kitoms valstyb ėms nar ėms yra privalomos kaip ir esamoms
susitarian čiosioms šalims, šiuo protokolu nustatytomis nuosta-
tomis ir s ąlygomis.
2 straipsnis
Pagrindin ėsusitarimo dalis ir jo I priedas adaptuojamas taip:
a) Susitarian čiųjųšaliųsąrašas pakei čiamas šiuo s ąrašu:
„Europos bendrija,
Belgijos Karalyst ė,
Čekijos Respublika,
Danijos Karalyst ė,
Vokietijos Federacin ėRespublika,
Estijos Respublika,
Graikijos Respublika,Ispanijos Karalyst ė,
Pranc ūzijos Respublika,
Airija,
Italijos Respublika,
Kipro Respublika,
Latvijos Respublika,Lietuvos Respublika,
Liuksemburgo Did žioji Hercogyst ė,
Vengrijos Respublika,Maltos Respublika,
Nyderland ųKaralyst ė,
Austrijos Respublika,
Lenkijos Respublika,
Portugalijos Respublika,LT 2006 3 28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 89/31
Slov ėnijos Respublika,
Slovakijos Respublika,Suomijos Respublika,
Švedijos Karalyst ė,
Jungtin ėDidžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyst ė
ir
Šveicarijos Konfederacija, “.
b) Susitarimo 10 straipsnyje įterpiamos šios dalys:
„1a. Šveicarija iki 2007 m. gegu žės3 1d . Čekijos Respub-
likos, Estijos Respublikos, Latvijos Respublikos, LietuvosRespublikos, Vengrijos Respublikos, Lenkijos Respublikos,Slov ėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos pilie čių,
kurie atvyksta įŠveicarij ądirbti pagal darbo sutart įarba
yra savaranki škai dirbantys asmenys, at žvilgiu, jeigu jie ketina
būti šalyje ka žkurįišš ių dviej ų laikotarpi ų–
gyventi ilgiau nei keturis m ėnesius, ta čiau trumpiau nei
vienerius metus, ir gyventi vienerius metus arba ilgiau neivienerius metus –gali i šlaikyti kiekybinius apribojimus. Jeigu
buvimo trukm ėne ilgesn ėnei keturi m ėnesiai, tai kiekybiniai
apribojimai netaikomi.
Jungtinis komitetas, atsi žvelgdamas įŠveicarijos ataskait ą, iki
pirmiau min ėto laikotarpio pabaigos per žiūri nauj ųjųvals-
tybiųnariųpiliečiams taikom ąpereinam ąjįlaikotarp į. Per žiū-
rėjus pereinam ąjįlaikotarp įir ne v ėliau nei iki pirmiau
minėto laikotarpio pabaigos, Šveicarija Jungtiniam komitetui
prane ša, ar kiekybinius apribojimus ji toliau taikys pagal
darbo sutart į
Šveicarijoje dirbantiems darbuotojams. Šveicarija
tas priemones gali toliau taikyti iki 2009 m. gegu žės3 1d . Jeigu
nepateikiamas pirmiau min ėtas prane šimas, pereinamasis
laikotarpis baigiasi 2007 m. gegu žės3 1d .
Šioje dalyje nustatyto pereinamojo laikotarpio pabaigoje
panaikinami visi Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos,
Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, VengrijosRespublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ėnijos Respublikos
ir Slovakijos Respublikos pilie čiams taikyti kiekybiniai apri-
bojimai. Šioms valstyb ėms nar ėms suteikiama teis ėŠveica-
rijos pilie čiams tuo pa čiu laikotarpiu taikyti tuos pa čius
kiekybinius apribojimus. “
„2a. Šveicarija ir Čekijos Respublika,, Estijos Respublika,
Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respub-lika, Lenkijos Respublika, Slov ėnijos Respublika ir SlovakijosRespublika j ųpačiųteritorijoje pagal darbo sutart įdirban-
tiems kitos susitarian čiosios šalies darbuotojams iki 2007 m.
gegu žės 31 d. gali toliau taikyti priemones įnuolatin ędarbo
rinkąintegruot ųdarbuotoj ųpirmenybei, darbo u žmokes čiui
ir darbo s ąlygoms, kurios galioja kitos susitarian čiosios šalies
piliečiams, u žtikrinti. Tas pa čias priemones galima toliau
taikyti asmenims, kurie teikia paslaugas šiuose keturiuose
susitarimo 5 straipsnio 1 dalyje nurodytuose sektoriuose:
su dar žininkyst ės ir sodininkyst ės paslaug ųteikimu susijusi
veikla; statyba, įskaitant susijusias šakas; apsaugos veikla;
pramoninis valymas (atitinkamai 01.41; 45.1 - 4; 74.60;74.70 NACE (
1) kodai). Šveicarija 1a, 2a, 3a ir 4a dalyse
minėtais pereinamaisiais laikotarpiais pirmenyb ęteikia
darbuotojams, kurie yra nauj ųjųvalstybi ųnariųpiliečiai,
darbuotoj ų, kurie n ėra ES ir ELPA valstybi ųpiliečiai,
atžvilgiu, d ėl patekimo įjos darbo rink ą. Priemon ėsįnuola-
tinędarbo rink ąintegruot ųdarbuotoj ųpirmenybei u žtikrinti
netaikomos paslaug ų, kurios buvo liberalizuotos specialiu
susitarimu su susitarian čiosiomis šalimis d ėl paslaug ų
teikimo ( įskaitant susitarim ądėl preki ųar paslaug ųpirkimo
valdžios įstaig ųužsakymu tam tikr ųaspekt ų, jeigu tas
pirkimas apima paslaug ųteikim ą), teik ėjams. Tam pa čiam
laikotarpiui turi b ūti išlaikomas kvalifikacijos reikalavimas
išduodant trumpesnius nei keturi ųmėnesių(2) trukm ės
leidimus gyventi ir juos i šduodant asmenims, kurie teikia
paslaugas pirmiau min ėtuose susitarimo 5 straipsnio 1 dalyje
nurodytuose keturiuose sektoriuose.
Jungtinis komitetas iki 2007 m. gegu žės 31 d. per žiūrišioje
dalyje nurodyt ųpereinam ųjųpriemoni ųveikim ą, remdamasis
bet kurios tas priemones įgyvendinan čiųsusitarian čiųjųšalių
parengta ataskaita. U žbaigus per žiūrą,t ačiau ne v ėliau nei
2007 m. gegu žės 31 d., Susitarian čiojišalis, kuri įgyvendino
šioje dalyje nurodytas pereinam ąsias priemones ir kuri
prane šėJungtiniam komitetui apie savo ketinim ątoliau jas
taikyti, gali jas taikyti iki 2009 m. gegu žės3 1d . Jeigu ne įtei-
kiamas pirmiau min ėtas prane šimas, pereinamasis laikotarpis
baigiasi 2007 m. gegu žės3 1d .
Pasibaigus šioje dalyje nustatytam pereinamajam laikotarpiui,
panaikinami visi šioje dalyje pirmiau min ėti apribojimai.
___________
(1) NACE: 1990 m. spalio 9 d. Tarybos reglamentas
(EEB) Nr. 3037/90 d ėl statistinio Europos bendrijos
ekonomin ės veiklos r ūšiųklasifikatoriaus (OL L 293,
1990 10 24, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais2001 m. gruod žio 19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr.
29/2002 (OL L 6, 2002 1 10, p. 3).
(
2) Atsi žvelgiant į3a dalyje min ėtas kvotas darbuotojai gali
prašyti trumpesn ės trukm ės leidimo gyventi, netgi trum-
pesniam nei 4 m ėnesiųlaikotarpiui. “LT L 89/32 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28
„3a. Įsigaliojus šio susitarimo protokolui d ėl toliau nuro-
dytųnauj ųjųvalstybi ųnariųprisijungimo ir iki 1a dalyje
nustatyto laikotarpio pabaigos, Šveicarija kiekvienais metais
(pro rata temporis ), atsi žvelgdama įbendr ątrečiosioms šalims
skirt ąkvot ą,Šveicarijoje dirbantiems pagal darbo sutart įir
savaranki škai dirbantiems Čekijos Respublikos, Estijos
Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos,Vengrijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ėnijos
Respublikos ir Slovakijos Respublikos pilie čiams ma žiausi ą
nauj ųleidim ų(
1) gyventi skai čiųskiria pagal toliau pateikt ą
tvarkara štį:
IkiVieneriems metams
arba ilgesniam laikui
išduot ųleidim ųskai-
čiusIlgesniam nei keturi
mėnesiai, ta čiau trum-
pesniam nei vieneri
metai laikui i šduot ų
leidim ųskaičius
2005 m. gegu žės
31 d.900 9 000
2006 m. gegu žės
31 d.1 300 12 400
2007 m. gegu žės
31 d.1 700 15 800
2008 m. gegu žės
31 d.2 200 19 200
2009 m. gegu žės
31 d.2 600 22 600
___________
(1)Šie leidimai bus suteikiami papildant susitarimo 10
straipsnyje min ėtąkvot ą, kuri i šsaugoma dirbantiems
pagal darbo sutart įir savaranki škai dirbantiems asme-
nims, kurie susitarimo pasira šymo metu (1999 m.
birželio 21 d.) buvo valstybi ųnarių, Kipro Respublikos
ar Maltos Respublikos pilie čiai. Šie leidimai taip pat
neapima leidim ų, kurie buvo i šduoti pagal galiojan čius
dvišalius susitarimus d ėl sta žuotoj ųmain ų.“
„4a. 1a dalyje ir šioje dalyje nustatyto laikotarpio pabai-
goje bei ne ilgiau nei 12 met ųnuo šio susitarimo įsigalio-
jimo taikomos susitarimo 10 straipsnio 4 dalies nuostatos.
Jeigu kyla didelis jos darbo rinkos sutrikimas arba atsiranda
tokio sutrikimo pavojus, Šveicarija ar bet kokia i špereina-
mąsias priemones įgyvendinusi ųnauj ųjųvalstybi ųnarių
Jungtiniam komitetui apie tas aplinkybes prane ša iki 2009 m.
gegu žės3 1d . Šiuo atveju prane šančiojišalis jos pa čios teri-
torijoje dirbantiesiems pagal darbo sutart įasmenims iki
2011 m. baland žio 30 d. gali ir toliau taikyti 1a, 2a ir 3a
dalyse nustatytas priemones. Šiuo atveju metinis 1a dalyje
nurodyt ųleidim ųgyventi skai čius yra:IkiLeidim ųvieneriems
metams arba ilgesniam
laikui skai čiusLeidim ųilgesniam nei
keturi m ėnesiai, ta čiau
trumpesniam nei vieneri
metai laikui skai čius
2010 m. gegu žės
31 d.2 800 26 000
2011 m. balan-
džio 30 d.3 000 29 000
4b. Jeigu Maltos darbo rinkoje kilt ųsutrikim ųarba b ūtų
numatoma sutrikim ų, galin čiųlabai pabloginti gyvenimo lyg į
arba tam tikrame regione kelti gr ėsmęužimtumui ar veiklos
rūšiai, ir jeigu Malta nuspr ęstųtaikyti Stojimo sutarties XI
priedo 2 skirsnio „Laisvas asmen ųjudėjimas “nuostatas, apri-
bojan čias priemones, kuri ųMalta imt ųsi kit ųES valstybi ų
nariųatžvilgiu, taip pat b ūtųgalima taikyti Šveicarijai. Šiuo
atveju Šveicarija turi teis ęimtis lygiaver čiųabipusi ųprie-
moni ųMaltos at žvilgiu.
Malta ir Šveicarija šios proced ūros gali imtis iki 2011 m.
baland žio 30 d. “
„5a. 1a, 2a, 3a, 4a ir 4b dali ų, ypa č2a dalies, pereinamojo
laikotarpio nuostatos d ėlįnuolatin ędarbo rink ąintegruot ų
darbuotoj ųpirmenyb ės ir priemoni ųdarbo u žmokes čiui bei
darbo s ąlygoms u žtikrinti netaikomos pagal darbo sutart įir
savaranki škai dirbantiems asmenims, kurie šio susitarimo
protokolo d ėlm i n ėtose dalyse nurodyt ųnauj ųjųvalstybi ų
nariųprisijungimo įsigaliojimo metu tur ėjo leidim ąsusita-
riančiųjųšaliųteritorijoje vykdyti ekonomin ęveikl ą. Tokie
asmenys vis ųpirma turi teis ęįprofesin įir geografin įmobi-
lumą.
Trumpesn ės nei vieneri metai galiojimo trukm ės leidim ų
gyventi tur ėtojams suteikiama teis ė, kad j ųleidimai b ūtų
pakeisti; prie ššiuos asmenis negalima remtis kiekybini ųapri-
bojim ųišnaudojimu. Vienerius metus arba ilgiau galiojan čių
leidim ųturėtojams automati škai suteikiama teis ė, kad j ų
leidim ųgaliojimas b ūtųpratęstas. D ėlt o šie pagal darbo
sutart įir savaranki škai dirbantys asmenys naudojasi laisvo
judėjimo teise, kuri įsisteigusiems asmenims suteikiama
pagal pagrindines šio susitarimo nuostatas, vis ųpirma 7
straipsn į, nuo jo įsigaliojimo. “
c) Susitarimo I priedo 27 straipsnio 2 dalyje nuoroda į10
straipsnio 2 dal įpakei čiama nuoroda į10 straipsnio 2, 2a,
4a ir 4b dalis.
3 straipsnis
Nukrypstant nuo susitarimo I priedo 25 straipsnio, taikomi šio
protokolo I priede nustatyti pereinamieji laikotarpiai.LT 2006 3 28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 89/33
4 straipsnis
Šis protokolas yra neatskiriama susitarimo dalis.
5 straipsnis
Susitarimo I, II ir III priedai kei čiami pagal šio protokolo I, II ir
III priedus, kurie yra neatskiriama šio protokolo dalis.
6 straipsnis
1. Šįprotokol ąvalstybi ųnariųir Europos bendrijos vardu
ratifikuoja arba patvirtina Europos S ąjungos Taryba ir Šveica-
rijos Konfederacija pagal j ųnustatytas proced ūras.
2. Europos S ąjungos Taryba ir Šveicarijos Konfederacija
prane ša viena kitai apie šiųproced ūrųatlikim ą.
7 straipsnis
Šis protokolas įsigalioja pirmo m ėnesio nuo paskutinio patvirti-
nimo dokumento deponavimo pirm ądien ą.8 straipsnis
Šio protokolo galiojimo trukm ėatitinka susitarimo galiojimo
trukm ępagal jame nustatytas s ąlygas.
9 straipsnis
1. Šis protokolas ir prie jo prid ėtos deklaracijos sudarytos
dviem egzemplioriais angl ų,čekų, dan ų, est ų, graik ų, ispan ų,
italų, latvi ų, lenk ų, lietuvi ų, oland ų, portugal ų, pranc ūzų,
slovak ų, slov ėnų, suomi ų,švedų, vengr ųir vokie čiųkalbomis.
Visi tekstai yra autenti ški.
2. Šio protokolo teksto maltie čiųkalba autenti škum ąSusita-
riančiosios šalys patvirtina pasikeisdamos lai škais. Jis yra auten-
tiškas kaip ir tekstai 1 dalyje nurodytomis kalbomis.
3. Susitarimo ir prie jo prid ėtųdeklaracij ųteksto čekų, est ų,
latvių, lenk ų, lietuvi ų, maltie čių, slovak ų, slov ėnųir vengr ų
kalbomis autenti škum ąSusitarian čiosios šalys patvirtina pasi-
keisdamos lai škais. Tekstai šiomis kalbomis taip pat yra auten-
tiški.
Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
'Εγινε στ oΛουξεμβούργο ,στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.Luksemburg ā, divi t ūkstoši ceturt āgada divdesmit sestaj āoktobr ī.
Priimta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųspalio dvide šimt šeštądien ąLiuksemburge.
Kelt Luxembourgban, a kett őezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u g ħoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
Sporz ądzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego pa ździernika roku dwa tysi ące czwartego.
Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisíc štyri.
V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tiso čštiri.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.LT L 89/34 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28
Por los Estados miembros
Začlenské státy
For medlemsstaterne
Für die Mitgliedstaaten
Liikmesriikide nimel
Για τα κράτη μέλη
For the Member States
Pour les États membres
Per gli Stati membri
Dalībvalstu v ārdā
Valstybi ųnariųvardu
A tagállamok részér ől
Għall-Istati Membri
Voor de lidstaten
W imieniu Pa ństw Cz łonkowskich
Pelos Estados-Membros
Začlenské štáty
Za dr žave članice
Jäsenvaltioiden puolesta
På medlemsstaternas vägnar
Por Ia Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
LT 2006 3 28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 89/35
I PRIEDAS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMON ĖSD ĖLŽEMĖS IR NEPAGRINDINI ŲGYVENAM ŲJŲBŪSTŲ
PIRKIMO
1.Čekija
(a)Čekijoje negyvenantiems Šveicarijos pilie čiams ir pagal Šveicarijos įstatymus įkurtoms bendrov ėms, kurios n ėra
įsisteigusios, neturi savo filialo ar atstovyb ėsČekijoje, įsigyjant nepagrindin įgyvenam ąjįbūstą,Čekija penkerius
metus nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti Valiutos įstatymu Nr. 219/1995 Sb., su pakeitimais, nustatytas
taisykles.
(b)Čekija septynerius metus nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti Valiutos įstatymu Nr. 219/1995 Sb. su pakei-
timais, Įstatymu Nr. 229/1991 Sb. nustatytas taisykles d ėlžemės ir kito žemėsūkio paskirties turto nuosavyb ės
santyki ų, bei Įstatymu Nr. 95/1999 Sb. nustatytas taisykles d ėlsąlygų, susijusi ųsužemėsūkio paskirties žemėsi r
miško perleidimu i švalstyb ėsįkitųsubjekt ųnuosavyb ę,žemėsūkio paskirties žemėsi rm i škoįsigyjant Šveicarijos
piliečiams ir pagal Šveicarijos įstatymus įkurtoms bendrov ėms, kurios n ėraČekijoje nei įsisteigusios, nei joje įregist-
ruotos. Nepa žeidžiant kit ųšio straipsnio nuostat ų,žemėsūkio paskirties žemėsi rm i škoįsigyjan čiam Šveicarijos
piliečiui jokioje instancijoje negali b ūti taikoma ma žiau palanki tvarka nei galiojusi pasira šantšįprotokol ąarba jam
negalima taikyti didesni ųapribojim ųnei tre čiosios šalies pilie čiui.
(c)Šveicarijos pilie čiams –savaranki škai dirbantiems ūkininkams, kurie pageidauja įsisteigti ir gyventi Čekijoje –netai-
komos pirmiau min ėtos pastraipos nuostatos arba kokios nors kitos proced ūros, i šskyrus tas, kurios taikomos Čekijos
piliečiams.
(d) Visos šios pereinamojo laikotarpio priemon ės persvarstomos nuo Čekijos stojimo įES dienos pra ėjus trejiems metams.
Jungtinis komitetas pirmoje pastraipoje nurodyt ąpereinam ąjįlaikotarp įgali nuspr ęsti sutrumpinti arba nutraukti.
(e) Jeigu pereinamuoju laikotarpiu Čekija nustato s ąlygas, kurios taikomos nekilnojamojo turto Čekijoje įsigyjantiems
nerezidentams, jos grind žiamos skaidriais, objektyviais, pastoviais ir vie šais kriterijais. Šie kriterijai taikomi nediskri-
minuojant ir nesiskiria Čekijos bei Šveicarijos pilie čiams.
(f) Jeigu yra pakankam ųįrodym ų, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Čekijos žemėsūkio paskirties žemės rinkoje
gali kilti didelis sutrikimas arba jeigu atsiranda tokio sutrikimo pavojus, Jungtinis komitetas, gav ęsČekijos pra šymą,
sprend žia dėl pereinamojo laikotarpio prat ęsimo ne ilgesniam nei trej ųmetųlaikotarpiui.
2.Estija
(a)Šveicarijos pilie čiams ir pagal Šveicarijos įstatymus įkurtoms bendrov ėms, kurios n ėraįsisteigusios, neregistruotos ir
neturi filialo ar atstovyb ės Estijoje, įsigyjant žemėsūkio paskirties žemėsi rm i ško Estija septynerius metus nuo
įstojimo įES dienos gali toliau taikyti šio protokolo pasira šymo metu galiojusios savo teis ės aktus. Žemėsūkio
paskirties žemėsi rm i škoįsigyjan čiam Šveicarijos nacionaliniam subjektui jokiu atveju negali b ūti taikoma ma žiau
palanki tvarka nei galiojusi šio protokolo pasira šymo metu arba jam negalima taikyti didesni ųapribojim ųnei
trečiosios šalies pilie čiui. Pagal šiuos teis ės aktus Estija pri ėmėĮstatym ądėl apribojim ųįsigyjant nekilnojam ąjįturtąir
Žemės reformos įstatymo pakeitimus –abu priimti 2003 m. vasario 12 d.
(b)Šveicarijos pilie čiams, kurie pageidauja Estijoje įsisteigti kaip savaranki škai dirbantys ūkininkai ir ten gyventi, bei kurie
nepertraukiami bent trejus metus teis ėtai gyveno ir vert ėsižemėsūkiu Estijoje, netaikomos a punkto nuostatos arba
kokios nors kitos proced ūros, i šskyrus tas, kurios taikomos Estijos pilie čiams.
(c) Visos šios pereinamojo laikotarpio priemon ės persvarstomos tre čiaisiais metais nuo Estijos įstojimo įES dienos. D ėlt o
Europos Bendrij ųKomisija (toliau –Komisija) Jungtiniam komitetui įteikia ataskait ą. Jungtinis komitetas a punkte
nurodyt ąperinam ąjįlaikotarp įgali nuspr ęsti sutrumpinti arba nutraukti.LT L 89/36 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28
(d) Jeigu yra pakankamai įrodym ų, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Estijos žemėsūkio paskirties žemės rinkoje
gali kilti didelis sutrikimas arba jeigu atsiranda tokio sutrikimo pavojus, Jungtinis komitetas, gav ęs Estijos pra šymą,
sprend žia dėl pereinamojo laikotarpio prat ęsimo ne ilgesniam nei trej ųmetųlaikotarpiui.
3.Kipras
Kipras penkerius metus nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti 2000 m. gruod žio 31 d. galiojusius savo teis ės aktus
dėl nepagrindinio gyvenamojo b ūstoįsigijimo.
Pagal Nekilnojamojo turto įsigijimo (Svetim šaliai) 109 skyri ųir kei čiančiuosius įstatymus 52/69, 55/72 ir 50/90 ne Kipro
piliečiams Kipre įsigyjant nekilnojam ąjįturtąjie privalo gauti Ministr ųTarybos patvirtinim ą. Ministr ųTaryba Apygard ų
pareig ūnus yra įgaliojusi suteikti patvirtinim ąjos vardu. Jeigu atitinkamas nekilnojamasis turtas yra didesnis nei 2
donumai (1 donumas = 1 338 m2), patvirtinim ągalima suteikti tik šiems tikslams:
(a) pagrindiniams arba nepagrindiniams gyvenamiesiems b ūstams, kuri ųplotas ne didesnis nei 3 donumai,
(b) patalpoms profesinei arba komercinei veiklai,(c) tiems pramon ės sektoriams, kurie manoma, kad yra naudingi Kipro ekonomikai.
Pirmiau min ėtąįstatym ąišdalies pakeit ė„2003 m. įstatymas Nr. 54 (I)/2003 Nekilnojamojo turto įsigijimas (Svetim šaliai)
(Keitimas) “, kuris galios iki 2004 m. gegu žės 1 d. Naujasis įstatymas ES pilie čiams ir ES registruotoms bendrov ėms
nenumato joki ųapribojim ųįsigyjant su pagrindiniu gyvenamuoju b ūstu ir tiesiogin ėmis u žsienio investicijomis susijusio
nekilnojamojo turto arba ES nekilnojamojo turto agentams ir įkomercin įžemės naudojim ąinvestuojantiems asmenims
įsigyjant nekilnojamojo turto. D ėl nepagrindinio gyvenamojo b ūstoįsigijimo įstatymas numato, kad penkerius metus nuo
Kipro stojimo įES ES pilie čiai, ne nuolatiniai Kipro gyventojai, ir ES registruotos bendrov ės, kuri ųregistruota buvein ė,
centrin ėadministracija arba pagrindin ėkomercin ėsįmon ės buvein ėnėra Kipre, negali įsigyti nekilnojamojo turto, kuris
būtųnaudojamas kaip nepagrindinis gyvenamasis b ūstas, jeigu pirmiau nebuvo gautas Ministr ųTarybos leidimas, kuri
savo įgaliojimus, kaip min ėta pirmiau, yra perdavusi Apygardos pareig ūnams.
4.Latvija
(a) Latvija Šveicarijos pilie čiams ir pagal Šveicarijos įstatymus įkurtoms bendrov ėms, kurios n ėraįsisteigusios, neregist-
ruotos ir neturin čios nei vietinio padalinio ar agent ūros Latvijoje, įsigyjant žemėsūkio paskirties žemėsi rm i ško
septynerius metus nuo stojimo įES dienos gali taikyti Įstatyme d ėlžemės privatizavimo kaimo vietov ėse pakeitim ų
(galioja nuo 2003 m. baland žio 14 d.) nustatytas taisykles. Žemėsūkio paskirties žemėsi rm i škoįsigyjan čiam
Šveicarijos pilie čiui jokioje įstaigoje negali b ūti taikoma ma žiau palanki tvarka nei galiojusi pasira šant šįprotokol ą
arba jam negalima taikyti didesni ųapribojim ųnei tre čiosios šalies pilie čiui.
(b) Visos šios pereinamojo laikotarpio priemon ės persvarstomos iki tre čiųjųmetųnuo Latvijos įstojimo įES pabaigos. D ėl
to Komisija Jungtiniam komitetui įteikia ataskait ą. Jungtinis komitetas a punkte nurodyt ąpereinam ąjįlaikotarp įgali
nuspr ęsti sutrumpinti arba nutraukti.
(c) Jeigu yra pakankam ųįrodym ų, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Latvijos žemėsūkio paskirties žemės rinkoje
gali kilti didelis sutrikimas arba jeigu atsiranda tokio sutrikimo pavojus, Jungtinis komitetas, gav ęs Latvijos pra šymą,
sprend žia dėl pereinamojo laikotarpio prat ęsimo ne ilgesniam nei trej ųmetųlaikotarpiui.
5.Lietuva
(a)Šveicarijos pilie čiams ir pagal Šveicarijos įstatymus įkurtoms bendrov ėms, kurios n ėraįsisteigusios, įregistruotos ir
neturi vietinio filialo ar atstovyb ės Lietuvoje, įsigyjant žemėsūkio paskirties žemėsi rm i ško, Lietuva septynerius metus
nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti savo teis ės aktus, galiojan čiusšio protokolo pasira šymo metu. Žemėsūkio
paskirties žemęir mi škoįsigyjan čiam Šveicarijos nacionaliniam subjektui jokiu atveju negali b ūti taikoma ma žiau
palanki tvarka nei galiojanti šio protokolo pasira šymo metu arba jam negalima taikyti didesni ųapribojim ųnei
trečiosios šalies pilie čiui. Pagal šiuos teis ės aktus Šveicarijos pilie čiai ir juridiniai asmenys bei Šveicarijoje įkurtos
juridinio asmens statuso neturin čios, ta čiauŠveicarijos įstatymuose nustatyt ącivilin įveiksnum ąturin čios organiza-
cijos, negali įsigyti žemėsūkio paskirties žemėsi rm i škožemės nepasibaigus Lietuvos Respublikos stojimo įEuropos
Sąjung ąsutartimi nustatytam pereinamajam 7 met ųlaikotarpiui.
(b)Šveicarijos pilie čiams, kurie pageidauja įsisteigti Lietuvoje kaip savaranki škai dirbantys ūkininkai ir ten gyventi Lietu-
voje, bei kurie nepertraukiamai bent trejus metus teis ėtai gyveno ir vert ėsižemėsūkiu Lietuvoje, netaikomos a punkto
nuostatos arba kokios nors kitos proced ūros, i šskyrus tas, kurios taikomos Lietuvos pilie čiams.LT 2006 3 28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 89/37
(c) Visos šios pereinamosios priemon ės per žiūrimos tre čiaisiais metais nuo Lietuvos įstojimo įES dienos. D ėl to Komisija
Jungtiniam komitetui įteikia ataskait ą. Jungtinis komitetas a punkte nurodyt ąpereinam ąjįlaikotarp įgali nuspr ęsti
sutrumpinti arba nutraukti.
(d) Jeigu yra pakankam ųįrodym ų, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Lietuvos žemėsūkio paskirties žemės rinkoje
gali kilti didelis sutrikimas arba jeigu atsiranda tokio sutrikimo pavojus, Jungtinis komitetas, gav ęs Lietuvos pra šymą,
sprend žia dėl pereinamojo laikotarpio prat ęsimo ne ilgesniam nei trej ųmetųlaikotarpiui.
6.Vengrija
(a) Vengrija penkerius metus nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti į1994 m. Įstatym ąLV d ėlžemėsūkio paskirties
žemės, su pakeitimais, d ėl nepagrindinio gyvenamojo b ūstoįsigijimo.
(b)Šveicarijos pilie čiams, kurie Vengrijoje teis ėtai ir nepertraukiamai gyveno bent ketverius metus, netaikomos a punkto
nuostatos ir jokios kitos taisykl ės ir proced ūros, i šskyrus tas, kurios taikomos Vengrijos pilie čiams. Pereinamuoju
laikotarpiu Vengrija taiko skaidriais, objektyviais, pastoviais ir vie šais kriterijais pagr įstąleidim ųtvark ąįsigyjant
nepagrindinius gyvenamuosius b ūstus. Šie kriterijai taikomi nediskriminuojant ir nesiskiria Vengrijos bei Šveicarijos
piliečiams.
(c) Vengrija septynerius metus nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti 1994 m. Įstatymu LV d ėlžemėsūkio paskirties
žemės, su pakeitimais, nustatytus draudimus fiziniams asmenims, kurie n ėra Vengrijos pilie čiai arba rezidentai, bei
juridiniams asmenims įsigyjant žemėsūkio paskirties žemės.
(d)Šveicarijos pilie čiams, kurie nori Vengrijoje įsisteigti kaip savaranki škai dirbantys ūkininkai ir ten gyventi, bei kurie
nepertraukiamai bent trejus metus teis ėtai gyveno ir vert ėsižemėsūkiu Vengrijoje, netaikomos c punkto nuostatos
arba kokios nors kitos proced ūros, i šskyrus tas, kurios taikomos Vengrijos pilie čiams.
(e) Visos šios pereinamojo laikotarpio priemon ės persvarstomos tre čiaisiais metais nuo Vengrijos įstojimo įES dienos. D ėl
to Komisija Jungtiniam komitetui įteikia ataskait ą. Jungtinis komitetas c punkte nurodyt ąpereinam ąjįlaikotarp įgali
nuspr ęsti sutrumpinti arba nutraukti.
(f) Jeigu pereinamuoju laikotarpiu įsigyjant žemėsūkio paskirties žemės Vengrija taiko leidim ųtvark ą, ji grind žiama
skaidriais, objektyviais, pastoviais ir vie šais kriterijais. Jie taikomi nediskriminuojant.
(g) Jeigu yra pakankam ųįrodym ų, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Vengrijos žemėsūkio paskirties žemės
rinkoje gali kilti didelis sutrikimas arba jeigu atsiranda tokio sutrikimo pavojus, Jungtinis komitetas, gav ęs Vengrijos
prašymą, sprend žia dėl pereinamojo laikotarpio prat ęsimo ne ilgesniam nei trej ųmetųlaikotarpiui.
7.Malta
Nekilnojamojo turto pirkim ąMaltos salose reglamentuoja Nekilnojamojo turto (Svetim šaliųįsigyjamas nekilnojamasis
turtas) įstatymas (Maltos įstatym ų246 skyrius). Šis teis ės aktas numato, kad
(a) (1) Šveicarijos pilietis nekilnojam ąjįturtą, kur įtas asmuo naudot ųkaip gyvenam ąsias patalpas (neb ūtinai kaip
pagrindin įbūstą), gali pirkti tada, jeigu tas asmuo Maltoje neturi įsigijęs kit ųgyvenam ųjųpatalp ų. Toks asmuo
neprivalo tur ėti teis ės gyventi Maltoje, nors tokiam pirkimui b ūtina gauti leidim ą, kurio (i šskyrus tam tikras teis ės
aktuose numatytas i šimtis) i šduoti negalima atsisakyti, jeigu turto vert ėdidesn ėnei indeksuojant kasmet nusta-
toma vert ė(šiuo metu 30 000 Maltos lyr ųbutui ir 50 000 Maltos lyr ųnamui).
(2)Šveicarijos pilie čiai Maltoje taip pat bet kada gali pirkti savo pagrindin įgyvenam ąjįbūstąpagal atitinkamus
nacionalinius teis ės aktus. I šsikeliant i šMaltos netaikomas joks įpareigojimas parduoti kok įnors turt ą, kuris
buvo įsigytas kaip pagrindinis gyvenamasis b ūstas.
(b) Teis ės aktu nustatytuose specialiuose rajonuose (paprastai tuose rajonuose, kurie yra miesto atk ūrimo projekt ųdalis)
nekilnojam ąjįturtąperkantys Šveicarijos pilie čiai leidimo tam gauti neprivalo, jo skai čius arba to nekilnojamojo turto,
kurįtie pilie čiai gali nusipirkti, naudojimas ar vert ėtaip pat neribojami.LT L 89/38 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28
8.Lenkija
(a) Lenkija penkerius metus nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti šio protokolo pasira šymo metu galiojan čius savo
teisės aktus d ėl nepagrindinio gyvenamojo b ūstoįsigijimo. Pagal šiuos teis ės aktus, Šveicarijos pilietis privalo laikytis
1920 m. kovo 24 d. Įstatymo d ėlužsienie čiųįsigyjamo nekilnojamojo turto (Dz.U. 1996, Nr. 54, poz. 245 su
pakeitimais) su pakeitimais.
(b) Nepagrindin įgyvenam ąjįbūstąįsigyjantiems Šveicarijos pilie čiams, kurie Lenkijoje teis ėtai ir nepertraukiamai gyveno
bent ketverius metus, netaikomos c punkto nuostatos ir jokios kitos proced ūros, i šskyrus tas, kurios taikomas Lenkijos
piliečiams.
(c) Lenkija dvylika met ųnuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti savo teis ės aktus d ėlžemėsūkio paskirties žemėsi r
miškoįsigijimo. Šveicarijos pilie čiams arba pagal Šveicarijos įstatymus įkurtiems juridiniams asmenims įsigyjant žemės
ūkio paskirties žemėsi rm i ško, jokiu atveju negali b ūti taikoma ma žiau palanki tvarka nei galiojusi šio protokolo
pasira šymo metu. Pagal šiuos teis ės aktus, Šveicarijos pilietis privalo laikytis 1920 m. kovo 24 d. Įstatymo d ėl
užsienie čiųįsigyjamo nekilnojamojo turto (Dz.U. 1996, Nr. 54, poz. 245 su pakeitimais) su pakeitimais.
(d)Šveicarijos pilie čiams, kurie pageidauja įsisteigti kaip savaranki škai dirbantys ūkininkai ir kurie kaip fizinis ar juridinis
asmuo nepertraukiamai bent trejus metus gyveno Lenkijoje ir nuomavo žemę, netaikomos pirmiau min ėtos pastraipos
nuostatos arba jokios kitos proced ūros, i šskyrus nuo stojimo dienos taikomas žemėsūkio paskirties žemės arba mi ško
perkantiems Lenkijos pilie čiams. Pirmesniame sakinyje nustatyta gyvenimo ir nuomos trukm ėWarmi ńsko-Mazurskie,
Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolno ślaskie, Opolskie ir Wielkopolskie vaivadijose
ilginama iki septyneri ųmetų. Nuomos iki žemės pirkimo laikotarpis apskai čiuojamas atskirai kiekvienam Šveicarijos
piliečiui, kuris žemęLenkijoje nuomavo nuo patvirtintos pirminio nuomos susitarimo datos. Savaranki škai dirbantys
ūkininkai, kurie žemęnuomavo ne kaip fiziniai, o kaip juridiniai asmenys, juridinio asmens teises pagal nuomos
susitarim ągali perleisti sau kaip fiziniai asmenys. Apskai čiuojant nuomos iki teis ės pirkti laikotarp į,įskaičiuojamas
sutartyse, kurias buvo sudar ęjuridiniai asmenys, nurodytas nuomos laikotarpis. Nuomos susitarimuose, kuriuos yra
sudar ęfiziniai asmenys, atgaline data galima nurodyti patvirtint ądatąirįskaičiuoti vis ąpatvirtintose sutartyse nusta-
tytąnuomos laikotarp į. Savaranki škai dirbantiems ūkininkams nenustatoma jokia galutin ėdata, kad šiuo metu j ų
turimas nuomos sutartis jie perra šytųkaip fiziniai asmenys arba sudaryt ųrašytines sutartis, kuriose b ūtųnurodoma
patvirtinta data. Nuomos sutar čiųperra šymo tvarka turi b ūti skaidri ir jokiu b ūdu neturi tapti nauja kli ūtimi.
(e) Visos šios pereinamojo laikotarpio priemon ės persvarstomos tre čiaisiais metais nuo Lenkijos įstojimo įES dienos. D ėl
to Komisija Jungtiniam komitetui įteikia ataskait ą. Jungtinis komitetas a punkte nurodyt ąpereinam ąjįlaikotarp įgali
nuspr ęsti sutrumpinti arba nutraukti.
(f) Pereinamuoju laikotarpiu Lenkija taiko įstatymu nustatyt ąleidim ųtvark ą, kuri u žtikrina, kad leidim ųLenkijoje įsigyti
nekilnojam ąjįturtąišdavimas b ūtųpagr įstas skaidriais, objektyviais, pastoviais ir vie šais kriterijais. Šie kriterijai taikomi
nediskriminuojant.
9.Slovėnija
(a) Jeigu iki ne ilgesnio nei septyneri metai nuo Slov ėnijos stojimo įES dienos laikotarpio pabaigos nekilnojamojo turto
rinkoje kilt ųdideli ųsutrikim ų, kurie gal ėtųužtrukti arba gerokai pakenkti nekilnojamojo turto rinkai tam tikrame
rajone, Slov ėnija gali pra šyti leidimo imtis apsaugom ųjųpriemoni ų, siekdama, kad b ūtųpašalintos nekilnojamojo
turto rinkos sutrikimus sukelian čios prie žastys.
(b) Jungtinis komitetas, gav ęs Slov ėnijos pra šymą, skubos tvarka nustato apsaugom ąsias priemones, kurias laiko reika-
lingomis, nurodydamas j ųtaikymo s ąlygas ir priemones.
(c) Jeigu nekilnojamojo turto rinkoje kilt ųdideli ųsutrikim ųir Slov ėnija pateikt ųatitinkam ąprašymą, Jungtinis komitetas
per penkias darbo dienas nuo pra šymo, su kuriuo pateikiama atitinkama pagrind žiamoji informacija, gavimo imasi
veiksm ų. Priemon ės, kuri ųimtis buvo nutarta, taikomos nedelsiant ir jose atsi žvelgiama įvisųsuinteresuot ųšalių
interesus.
(d) Pagal b punkt ąleistos taikyti priemon ės gali nukrypti nuo šio susitarimo tokia apimtimi ir tokiam laikui, kurie b ūtini
tik tam, kad b ūtųpasiekti a punkte nurodyti tikslai.LT 2006 3 28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 89/39
10.Slovakija
(a) Slovakija septynerius metus nuo įstojimo įES dienos gali toliau taikyti savo teis ės aktus žemėsūkio paskirties žemėsi r
miškoįsigyjantiems nerezidentams. Pagal tuos teis ės aktus, nerezidentai gali įgyti nuosavyb ės teises įSlovakijos
Respublikoje esant įnekilnojam ąjįturtą,išskyrus žemėsūkio paskirties žemęir mi šką. Nerezidentas negali įgyti
nuosavyb ės teisi ųįnekilnojam ąjįturtą, kurio įsigijim ąriboja Valiutos įstatyme Nr. 202/1995, su pakeitimais, nustatyta
speciali tvarka.
(b)Žemėsūkio paskirties žemėsi rm i škoįsigyjan čiam Šveicarijos pilie čiui jokiu atveju negali b ūti taikoma ma žiau palanki
tvarka nei galiojusi šio protokolo pasira šymo metu, arba jam negalima taikyti didesni ųapribojim ųnei tre čiosios šalies
piliečiui.
(c)Šveicarijos pilie čiams, kurie nori įsisteigti Slovakijoje kaip savaranki škai dirbantys ūkininkai, bei kurie nepertraukiamai
bent trejus metus teis ėtai gyveno ir vert ėsižemėsūkiu Slovakijoje, netaikomos b punkto nuostatos arba kokios nors
kitos proced ūros, i šskyrus tas, kurios taikomos Slovakijos pilie čiams.
(d) Visos šios pereinamojo laikotarpio priemon ės persvarstomos prie štrečiųjųmetųnuo įstojimo įES dienos pabaig ą.Dėl
to Komisija Jungtiniam komitetui įteikia ataskait ą. Jungtinis komitetas a punkte nurodyt ąpereinam ąjįlaikotarp įgali
nuspr ęsti sutrumpinti arba nutraukti.
(e) Jeigu pereinamuoju laikotarpiu nekilnojamojo turto įsigyjantiems nerezidentams Slovakija taiko leidim ųtvark ą,j i
grind žiama skaidriais, objektyviais, pastoviais ir vie šais kriterijais. Jie taikomi nediskriminuojant ir nesiskiria Slovakijos
beiŠveicarijos pilie čiams.
(f) Jeigu yra pakankam ųįrodym ų, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Slovakijos žemėsūkio paskirties žemės
rinkoje gali kilti didelis sutrikimas arba jeigu atsiranda tokio sutrikimo pavojus, Jungtinis komitetas, gav ęs Slovakijos
prašymą, sprend žia dėl pereinamojo laikotarpio prat ęsimo ne ilgesniam nei trej ųmetųlaikotarpiui.LT L 89/40 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28
II PRIEDAS
Europos bendrijos bei jos valstybi ųnariųirŠveicarijos Konfederacijos susitarimo d ėl laisvo asmen ųjudėjimo II priedas i š
dalies kei čiamas taip:
1. Antra štinės dalies „A skirsnis: Nurodyti teis ės aktai “1 punkte „Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 “po„301 R 1386:
Reglamentas (EB) Nr. 1386/2001 …“ įterpiama:
„12003 TN 02/02/A: 2003 m. baland žio 16 d. Aktu d ėlČekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos,
Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ė-
nijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo s ąlygųir sutar čių, kuriomis yra grind žiama Europos S ąjunga,
pritaikom ųjųpatais ų.“.
2. Susitarimo II priedo A skirsnio 1 punktas po antra štės„Šio susitarimo tikslams reglamentas kei čiamas taip: “išdalies
keičiamas taip:
a) III priedo A dalies i papunktyje po paskutinio įrašo„Švedija –Šveicarija “įterpiama:
„Čekija –Šveicarija
Netaikoma.
Estija –Šveicarija
Nesusitarta.
Kipras –Šveicarija
Netaikoma.
Latvija –Šveicarija
Nesusitarta.
Lietuva –Šveicarija
Nesusitarta.
Vengrija –Šveicarija
Netaikoma.
Malta –Šveicarija
Nesusitarta.
Lenkija –Šveicarija
Nesusitarta.
Slov ėnija–Šveicarija
Netaikoma.
Slovakija –Šveicarija
Netaikoma. “.
b) III priedo B dalies j papunktyje po paskutinio įrašo„Švedija –Šveicarija “įterpiama:
„Čekija –Šveicarija
Netaikoma.
Estija –Šveicarija
Nesusitarta.
Kipras –Šveicarija
Netaikoma.
Latvija –Šveicarija
Nesusitarta.
Lietuva –Šveicarija
Nesusitarta.LT 2006 3 28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 89/41
Vengrija –Šveicarija
Netaikoma.
Malta –Šveicarija
Nesusitarta.
Lenkija –Šveicarija
Nesusitarta.
Slov ėnija–Šveicarija
Netaikoma.
Slovakija –Šveicarija
Netaikoma. “
c) VI priedo o papunktis kei čiamas taip:
aa) 3 pastraipos a punkto iv papunktyje po žodžio„Ispanija “įterpiamas žodis „Vengrija “;
bb) 4 punkte po žodžio„Vokietija “įterpiamas žodis „Vengrija “.
3. Antra štinės dalies „A skirsnis: Nurodyti teis ės aktai “2 punkte „Reglamentas (EEB) Nr. 574/72 “po„302 R 410:
Komisijos reglamentas (EB) Nr. 410/2002 …“ įterpiama:
„12003 TN 02/02/A: 2003 m. baland žio 16 d. Aktu d ėlČekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos,
Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ė-
nijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo s ąlygųir sutar čių, kuriomis yra grind žiama Europos S ąjunga,
pritaikom ųjųpatais ų.“;
4. Antra štinės dalies „B skirsnis: Aktai, įkuriuos tur ėtųderamai atsi žvelgti Susitarian čiosios šalys“punktuose „4.18. 383
D 0117: Sprendimas Nr. 117 …“,„4.19. 83 D 1112(02): Sprendimas Nr. 118 …“,„4.27. 388 D 64: Sprendimas
Nr. 136 …“ ir„4.37. 393 D 825: Sprendimas Nr. 150 …“ atitinkamai po „1 94 N: Aktu d ėl ...“įterpiama:
„12003 TN 02/02/A: 2003 m. baland žio 16 d. Aktu d ėlČekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos,
Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ė-
nijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo s ąlygųir sutar čių, kuriomis yra grind žiama Europos S ąjunga,
pritaikom ųjųpatais ų.“.
5. Darbuotojams, kurie yra Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Veng-
rijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ėnijos Respublikos ar Slovakijos Respublikos pilie čiai, II priedo protokolo
skirsnio „Nedarbo draudimas “1 pastraipoje nurodytos priemon ės taikomos iki 2011 m. baland žio 30 d.LT L 89/42 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28
III PRIEDAS
Europos bendrijos bei jos valstybi ųnariųirŠveicarijos Konfederacijos susitarimo d ėl laisvo asmen ųjudėjimo III priedo A
skirsnis i šdalies kei čiamas taip:
aktai, pakeisti Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos,
Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slov ėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos
Stojimo aktu (OL L 236, 2003 9 23):
A. BENDROJI SISTEMA
1. 392 L 0051: 1992 m. bir želio 18 d. Tarybos direktyva 92/51/EEB d ėl antrosios bendros profesinio mokymo ir
lavinimo pripa žinimo sistemos, papildanti Direktyv ą89/48/EEB (OL L 209, 1992 7 24, p. 25).
B. TEISIN ĖS PROFESIJOS
2. 377 L 0249: 1977 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva 77/249/EEB, skirta pad ėti teisininkams veiksmingai naudotis
laisve teikti paslaugas (OL L 78, 1977 3 26, p. 17).
3. 398 L 0005: 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/5/EB, skirta pad ėti teisininkams
verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstyb ėje nar ėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija (OL L 77, 1998 3 14,
p. 36).
C. MEDICINOS PROFESIJOS
Gydytojai
4. 393 L 0016: 1993 m. baland žio 5 d. Tarybos direktyva 93/16/EEB, skirta pad ėti laisvam gydytoj ųjudėjimui ir j ų
diplom ų,p a žymėjimųir kit ųoficiali ąkvalifikacij ąpatvirtinan čiųdokument ųabipusiam pripa žinimui (OL L 165,
1993 7 7, p. 1).
Slaugytojai
5. 377 L 0452: 1977 m.bir želio 27 d. Tarybos direktyva 77/452/EEB d ėl bendrosios praktikos slaugytoj ųdiplom ų,
pažymėjimųir kit ųoficiali ąkvalifikacij ąpatvirtinan čiųdokument ųabipusio pripa žinimo, įskaitant priemones, pade-
dančias veiksmingai naudotis įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas (OL L 176, 1977 7 15, p. 1).
Dant ųgydytojai
6. 378 L 0686: 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 78/686/EEB d ėl dant ųgydytoj ųdiplom ų,p ažymėjimųir kit ų
oficiali ąkvalifikacij ąpatvirtinan čiųdokument ųabipusio pripa žinimo, įskaitant priemones, padedan čias veiksmingai
naudotis įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas (OL L 233, 1978 8 24, p. 1).
7. 378 L 0687: 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 78/687/EEB d ėlįstatym ųir kit ųteisės akt ų, reglamentuojan čių
dant ųgydytoj ųveikl ą, (OL L 233, 1978 8 24, p. 10).
Veterinarai
8. 378 L 1026: 1978 m. gruod žio 18 d. Tarybos direktyva 78/1026/EEB d ėl veterinarijos gydytojo diplom ų,p ažymėjimų
ir kit ųoficiali ąkvalifikacij ąpatvirtinan čiųdokument ųabipusio pripa žinimo, įskaitant priemones, padedan čias veiks-
mingai naudotis įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas (OL L 362, 1978 12 23, p. 1).LT 2006 3 28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 89/43
Akušeriai
9. 380 L 0154: 1980 m. sausio 21 d. Tarybos direktyva 80/154/EEB d ėl aku šeriųdiplom ų,p ažymėjimųir kit ųoficiali ą
kvalifikacij ąpatvirtinan čiųdokument ųabipusio pripa žinimo, įskaitant priemones, padedan čias veiksmingai naudotis
įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas (OL L 33, 1980 2 11, p. 1).
Farmacija
10. 385 L 0433: 1985 m. rugs ėjo 16 d. Tarybos direktyva 85/433/EEB d ėl farmacijos diplom ų,p ažymėjimųir kit ų
oficiali ąkvalifikacij ąpatvirtinan čiųdokument ųabipusio pripa žinimo, įskaitant priemones, padedan čias veiksmingai
naudotis su tam tikra farmacine veikla susijusia įsisteigimo teise (OL L 253, 1985 9 24, p. 37).
D. ARCHITEKT ŪRA
11. 385 L 0384: 1985 m. bir želio 10 d. Tarybos direktyva 85/384/EEB d ėl architekt ūros diplom ų,p ažymėjimųir kit ų
oficiali ąkvalifikacij ąpatvirtinan čiųdokument ųabipusio pripa žinimo, įskaitant priemones, padedan čias veiksmingai
naudotis įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas (OL L 223, 1985 8 21, p. 15).
E. TOKSI ŠKŲPRODUKT ŲPREKYBA IR J ŲPLATINIMAS
12. 374 L 0557: 1974 m. bir želio 4 d. Tarybos direktyva 74/557/EEB d ėl savaranki škai dirban čiųasmen ųir tarpinink ų,
užsiiman čiųtoksi škųprodukt ųprekyba ir j ųplatinimu, įsisteigimo laisv ės ir laisv ės teikti paslaugas (OL L 307,
1974 11 18, p. 5).
Šveicarijos deklaracija d ėl aku šerijos ir bendrosios slaugos diplom ųpripa žinimo
Šveicarija pasilieka teis ęakušeriųir bendrosios slaugos diplom ų, kuriems taikomi Direktyvos 77/452/EEB 4 straipsnio b ir
c punktai ir Direktyvos 80/154/EEB 5 straipsnio a ir b punktai d ėlįgytųteisių, tur ėtojus pripa žinti tik patikrinusi, ar j ų
kvalifikacija atitinka Direktyv ų77/453/EEB ir 80/155/EEB reikalavimus. Šiam tikslui Šveicarija gali reikalauti atlikti
tinkamumo test ąarba skirti adaptacijos laikotarp į.
Šveicarijos deklaracija d ėl savaranki škųpriemoni ųnuo pasira šymo datos
Šveicarija, remdamasi savo nacionaliniais teis ės aktais, prie šįsigaliojant protokole numatytoms pereinamojo laikotarpio
priemon ėms, leis nauj ųjųvalstybi ųnariųpiliečiams laikinai patekti įsavo darbo rink ą.Dėlt o Šveicarija nuo protokolo
pasira šymo dienos paskelbs nauj ųjųvalstybi ųnariųpiliečiams skirtas specialias trumpalaiki ųir ilgalaiki ųdarbo leidim ų
kvotas, kaip nustatyta susitarimo 10 straipsnio 1 dalyje. Kvotos –tai 700 ilgalaiki ųir 2 500 trumpalaiki ųleidim ųmetams.
Be to, 5 000 trumpalaiki ųdarbuotoj ųper metus bus priimti trumpesniam nei 4 m ėnesiai buvimo laikotarpiui.
Lenkijos deklaracija d ėl aku šerijos ir bendrosios slaugos diplom ųpripa žinimo
Lenkija atsi žvelgėįŠ veicarijos deklaracij ądėl aku šerijos ir bendrosios slaugos diplom ųpripa žinimo. Ta čiau Lenkija tikisi,
kad Šveicarija taikys tokias Direktyvos 77/452/EEB 4 straipsnio b punkto ir Direktyvos 80/154/EEB 5 straipsnio b punkto
formuluotes, kokios yra Europos bendrijos bei jos valstybi ųnariųirŠveicarijos Konfederacijos susitarimo d ėl laisvo
asmen ųjudėjimo protokolo d ėl Europos S ąjungos pl ėtros įsigaliojimo dien ą.LT L 89/44 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2006 3 28