Oficialusis leidinys L 019 , 22/01/2002 p. 0035 - 0046



Protokolas nustatantis žvejybos galimybes ir kompensaciją, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos Vyriausybės susitarime dėl žvejybos Bisau Gvinėjos vandenyse laikotarpiui nuo 2001 m. birželio 16 d. iki 2006 m. birželio 15 d. 1 straipsnis Penkerių metų laikotarpiui nuo 2001 m. birželio 16 d. pagal Susitarimo 4 straipsnį suteikiamos šios žvejybos galimybės: 1. a) krevečių žvejybos traleriams šaldytuvams: 9600 bruto registro tonų (BRT) per metus; b) pelekinių žuvų ir galvakojų žvejybos traleriams šaldytuvams; 2800 bruto registro tonų per metus; 2. tunų seineriams šaldytuvams: 40 laivų; 3. tunų žvejybos laivams, žvejojantiems su kartimis ir valais ir laivams, žvejojantiems dreifinėmis ūdomis: 36 laivams. 2 straipsnis 1. Pirmiesiems trejiems Protokolo taikymo metams Susitarimo 9 straipsnyje numatytos kompensacijos metinė suma yra 10000000 eurų (9000000 eurų finansinė kompensacija, sumokama ne vėliau kaip 2002 m. sausio 15 d. už pirmuosius metus, o vėlesniais metais po Protokolo sudarymo metinių dienos, ir 1000000 eurų už šio Protokolo 4 straipsnyje numatytas priemones). 2. Dviem paskutiniesiems šio Protokolo taikymo metams Susitarimo 9 straipsnyje numatytos kompensacijos metinė suma yra 10500000 eurų (9500000 eurų finansinė kompensacija ir 1000000 eurų už šio Protokolo 4 straipsnyje numatytas priemones). 3. Bisau Gvinėjos Respublikos Vyriausybė gali visiškai savo nuožiūra naudoti finansinę kompensaciją. 4. Finansinė kompensacija sumokama į Bisau Gvinėjos Respublikos Vyriausybės nurodytą sąskaitą, atidarytą valstybės ižde. 3 straipsnis Abi šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Bisau Gvinėjos vandenyse, pagrįstą įvairių šiuose vandenyse žvejojančių laivynų nediskriminavimo principu. Šio Protokolo taikymo laikotarpiu Bendrijos ir Bisau Gvinėjos institucijos stebi Bisau Gvinėjos žvejybos zonos išteklių raidą. Tuo tikslu kasmet Briuselyje arba Bisau rengiamas bendras mokslinis susitikimas. Remiantis kasmetinio bendro mokslinio susitikimo išvadomis ir geriausiomis prieinamomis mokslinėmis žiniomis, abi šalys konsultuojasi Susitarimo 11 straipsnyje numatytame junginiame komitete ir prireikus bendru sutarimu imasi priemonių užtikrinti tvarų žuvininkystės išteklių valdymą. Jei dėl pirmiau minėtų priemonių būtų sumažintos pagal šį Protokolą suteikiamos žvejybos galimybės, kompensacija koreguojama. Bendrijos prašymu pagal šį Protokolą suteikiamos žvejybos galimybės gali būti nuosekliai didinamos po 1000 BRT per metus, jei ištekliai tai leidžia. Tokiais atvejais 2 straipsnyje nurodyta kompensacija proporcingai didinama pro rata temporis. 4 straipsnis Toliau išdėstytos priemonės finansuojamos iš 2 straipsnio 1 dalyje numatytos kompensacijos: a) Bisau Gvinėjos mokslinių ar techninių programų, skirtų tobulinti informavimą apie žuvininkystės išteklius, Bisau Gvinėjos žvejybos zonos išteklių raidos stebėjimo ir žuvininkystės tyrimų laboratorijos veiklos, pirmiausia dėl sveikatos ir higienos sąlygų žuvininkystės sektoriuje, finansavimas: 200000 eurų per metus; b) stipendijos studijoms ir praktiniam mokymuisi įvairiose mokslo, technikos ir ekonomikos srityse, susijusiose su žuvininkyste. Stipendijos taip pat gali būti naudojamos bet kurioje valstybėje, kurią su Bendrija sieja bendradarbiavimo susitarimas. Bendra stipendijų suma negali viršyti 150000 eurų per metus. Bisau Gvinėjos institucijų prašymu dalis tos sumos gali būti naudojama dalyvavimo su žuvininkyste susijusiuose tarptautiniuose susitikimuose arba kursuose arba seminarų apie žuvininkystę organizavimo Bisau Gvinėjoje išlaidoms padengti. Ši suma sumokama į kompetentingų nacionalinių institucijų nurodytą sąskaitą, o šios tvarko visas stipendijas ir kitą tokiu būdu finansuojamą veiklą; c) parama investicijoms į smulkiosios žuvininkystės verslą:250000 eurų per metus; d) žuvininkystės priežiūra, įskaitant satelitinės laivų stebėsenos sistemos sukūrimą (LSS): 300000 eurų per metus; e) institucinė parama Žuvininkystės ministerijai: 60000 eurų per metus; f) techninė pagalba pirmiau išvardytų priemonių įdiegimui ir kontrolei, kurios turinys ir tvarka nustatoma abiejų šalių bendru sutarimu: 40000 eurų per metus. Sprendimus dėl priemonių priima kompetentingos nacionalinės institucijos remdamosi veiklos programa, kuri nusiunčiama Europos Bendrijų Komisijai informuoti iki pirmojo įnašo sumokėjimo. 5 straipsnis 4 straipsnio a, c, d, e ir f punktuose nurodytos sumos už pirmuosius metus pateikiamos Bisau Gvinėjos kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip 2002 m. sausio 15 d., o tolesniais metais – po Protokolo sudarymo metinių dienos; jos sumokamos į Bisau Gvinėjos kompetentingų institucijų banko sąskaitas laikantis jų panaudojimo tvarkaraščio. 4 straipsnio b dalyje nurodytos sumos sumokamos juos panaudojant. Kompetentingos nacionalinės institucijos perduoda kasmetinę ataskaitą apie šių priemonių įgyvendinimą ir pasiektus rezultatus bei sunkumus, su kuriais buvo susidurta, Europos Komisijos delegacijai Bisau Gvinėjoje ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo Protokolo sudarymo metinių dienos. Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie priemonių dėl rengimo, kurios finansuojamos iš laivų savininkų sumokėtų sumų, numatytų Techninio priedo 5.3 punkte, įgyvendinimą. Europos bendrija pasilieka teisę prašyti kompetentingų nacionalinių institucijų pateikti bet kokią papildomą informaciją apie rezultatus ir, tam tikrais atvejais, persvarstyti atitinkamus mokėjimus, jei priemonės nebūtų įgyvendintos. 6 straipsnis Jei Bendrija nesumokėtų 2 ir 4 straipsniuose numatytų sumų, Bisau Gvinėja pasilieka teisę sustabdyti šio Protokolo taikymą. 7 straipsnis Jeigu rimtos aplinkybės, nesusijusios su gamtiniais reiškiniais, kliudo vykdyti žvejybos veiklą Bisau Gvinėjos išskirtinėje ekonominėje zonoje, Europos bendrija po išankstinių šalių konsultacijų, jei jas įmanoma surengti, gali sustabdyti kompensacijos mokėjimą laikotarpiui, kurį negali būti vykdoma žvejyba. Kompensacijos mokėjimas atnaujinamas kai padėtis vėl tampa įprastinė, po abiejų šalių konsultacijų, kurių metu patvirtinama, kad padėtis turėtų leisti sugrįžti prie įprastinės žvejybos veiklos. 8 straipsnis Europos ekonominės bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl žvejybos Bisau Gvinėjos vandenyse priedas panaikinamas ir pakeičiamas šio Protokolo priedu. 9 straipsnis Šis Protokolas ir jo priedai įsigalioja tą dieną, kurią abi šalys praneša viena kitai apie visų tam reikiamų procedūrų įvykdymą. Jis taikomas nuo 2001 m. birželio 16 d. -------------------------------------------------- PRIEDAS BENDRIJOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS BISAU GVINĖJOS ŽVEJYBOS ZONOJE VYKDYMĄ REGLAMENTUOJANČIOS SĄLYGOS 1. Paraiška licencijai gauti ir išdavimo formalumai 1.1. Kompetentingos Europos bendrijos valdžios institucijos per Europos Komisijos delegaciją Bisau Gvinėjoje pateikia Bisau Gvinėjos Žuvininkystės ministerijai paraišką kiekvienam pagal Susitarimą pageidaujančiam žvejoti laivui mažiausiai prieš 20 dienų iki prašomo galiojimo laikotarpio pradžios. Paraiškos surašomos tam tikslui Bisau Gvinėjos Respublikos Vyriausybės pateiktuose blankuose, kurių pavyzdys pateikiamas (1 priedėlis). 1.2. Paraiškos išduoti licenciją pateikiama kartu su dokumentu, patvirtinančiu, kad mokestis už licencijos galiojimo laikotarpį, kurio dydis nustatytas 6.2 punkte sumokėtas ir, tralerių šaldytuvų atveju, valstybės narės išduoto dokumento, patvirtinančio laivo talpą BRT, kopija. Mokestis sumokamas į Bisau Gvinėjos valdžios institucijų nurodytą sąskaitą. Licencijos originalas išduodamas laivo kapitonui arba jo atstovui. Jeigu pateikiama paraiška išduoti licenciją laivui, kuris jau turėjo licenciją pagal šį Protokolą ir kurio techninės charakteristikos yra nepakitę, ši paraiška pateikiama Žuvininkystės ministerijai per Europos Komisijos delegaciją Bisau, kartu pateikiant tik įrodymą, kad sumokėtas mokestis už atitinkamą laikotarpį. Žuvininkystės ministerija leidžia išduoti naują licenciją nurodant duomenis, pateiktus pirmojoje paraiškoje licencijai gauti, pateiktoje pagal galiojantį Protokolą. 1.3. Europos Komisijos delegacijai Bisau pranešama apie kiekvieną išduotą licenciją. 1.4. Mokesčiai apima visas nacionalines ir vietos rinkliavas, išskyrus uosto mokesčius. 1.5. Nustatant licencijų galiojimo laikotarpius naudojamasi šiais 12 mėnesių laikotarpiais: pirmasis laikotarpis: 2001 m. birželio 16 d.–2001 m. gruodžio 31 d. antrasis laikotarpis: 2002 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. trečiasis laikotarpis: 2003 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. ketvirtasis laikotarpis: 2004 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. penktasis laikotarpis: 2005 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. šeštasis laikotarpis: 2006 m. sausio 1 d.–birželio 15 d. Jokios licencijos galiojimas negali prasidėti vieną 12 mėnesių laikotarpį ir baigtis kitą 12 mėnesių laikotarpį. 1.6. Licencijos išduodamos konkretiems laivams ir jų negalima perduoti. Tačiau Europos bendrijos prašymu ir įrodžius, kad yra force majeure aplinkybės, laivo licencija pakeičiama nauja licencija kitam laivui, kurio charakteristikos panašios į pirmojo laivo. Jeigu pakeičiančiojo laivo bruto registrinė talpa (BRT) yra didesnė, nei pakeičiamojo laivo, turi būti sumokamas mokesčio skirtumas pro rata temporis. Naujoji licencija įsigalioja tą dieną, kai laivo savininkas sugrąžina panaikintą licenciją Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės ministerijai. Europos Komisijos delegacijai Bisau pranešama apie licencijos perdavimą. 1.7. Nuostatos, taikomos traleriams šaldytuvams 1.7.1. Licencijos visą laiką turi būti laive. 1.7.2. Prieš išduodant licencijas laivai turi kartą per 12 mėnesių laikotarpį įplaukti į Bisau uostą, kad būtų galima atlikti privalomą patikrinimą. Šį patikrinimą atlieka tik tinkamai įgalioti asmenys ir jis atliekamas per 48 darbo valandas nuo laivo atvykimo į uostą, jei apie atvykimą buvo pranešta bent prieš 72 valandas. Jeigu per 48 valandų laikotarpį licencija neišduodama dėl su Žuvininkystės ministerija susijusių priežasčių, ji padengia visas su tuo susijusias išlaidas. Jei laivas lieka uoste po to, kai išduodama licencija, atitinkamas išlaidas ir mokesčius moka laivo savininkas. Jeigu per tą patį 12 mėnesių laikotarpį suteikiama nauja licencija, laivai, kurių techninės charakteristikos lieka nepakitusios, neprivalo būti dar kartą tikrinami arba įplaukti į uostą. Tačiau visas išlaidas, susijusias su licencijos išdavimu, apmoka laivo savininkas. 1.7.3. Nepaisant Susitarimo 4 straipsnio 3 dalies, licencijos išduodamos trims, šešiems arba dvylikai mėnesių ir jas galima pratęsti. Pagal Protokolo 1 straipsnį suteiktų žvejybos galimybių panaudojimas apskaičiuojamas atsižvelgiant į licencijų galiojimo laiką. Pirmąjį ir paskutinįjį 12 mėnesių laikotarpį licencijos apmokamos proporcingai jų galiojimo laikui. 1.7.4. Laivų savininkų sumokami mokesčiai eurais už BRT yra šie: - už metines licencijas: - 197 pelekinių žuvų žvejybos traleriams, - 219 galvakojų žvejybos traleriams, - 279 krevečių žvejybos traleriams, - už šešių mėnesių licencijas: - 102 pelekinių žuvų žvejybos traleriams, - 113 galvakojų žvejybos traleriams, - 144 krevečių žvejybos traleriams, - už trijų mėnesių licencijas: - 52 pelekinių žuvų žvejybos traleriams, - 58 galvakojų žvejybos traleriams, - 73 krevečių žvejybos traleriams. Šie mokesčiai nuo ketvirtojo Protokolo taikymo 12 mėnesių laikotarpio padidinami 5 %. 1.7.5. Kaip alternatyva privalomam laimikio iškrovimui rinkos kainomis, numatytam 4 punkte, papildomi mokesčiai laivų savininkams, kurie pasirenka neiškrauti laimikio, yra tokie: - 7 EUR/BRT už trijų mėnesių licencijas, - 14 EUR/BRT už šešių mėnesių licencijas, - 23 EUR/BRT už metines licencijas. 1.8. Nuostatos, taikomos tunų žvejybos seineriams ir laivams, žvejojantiems dreifinėmis ūdomis 1.8.1. Licencijos visą laiką turi būti laive; tačiau, kai Europos Bendrijų Komisija informuoja Bisau Gvinėjos valdžios institucijas, kad sumokėtas išankstinis mokestis, pastarosios įrašo atitinkamą laivą į turinčių teisę žvejoti laivų registrą, kuris nusiunčiamas Bisau Gvinėjos priežiūros institucijoms. Kol dar nėra išduotas licencijos originalas, išrašytos licencijos kopija gali būti nusiunčiama faksu ir laikoma laive. 1.8.2. Licencijos išduodamos 12 mėnesių laikotarpiams. Mokestis yra 25 eurai už toną žuvų, sugautų Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje. 1.8.3. Licencijos išduodamos sumokėjus kompetentingoms nacionalinėms institucijoms vienkartinį 2250 eurų metinį mokestį už kiekvieną tunų žvejybos seinerį, 375 eurų metinį mokestį už kiekvieną tunų žvejybos laivą, žvejojantį kartimis ir valais ir 625 eurų metinį mokestį už kiekvieną laivą, žvejojantį dreifinėmis ūdomis; tai apima mokesčius už: - 90 tonų tunų, sužvejotų per metus, seinerių atveju, - 15 tonų žuvų, sužvejotų per metus, laivų, žvejojančių kartimis ir valais, atveju, - 25 tonų žuvų, sužvejotų per metus, laivų, žvejojančių dreifinėmis ūdomis, atveju. 1.8.4. Galutinę mokėtinų žvejybinių metų mokesčių suvestinę kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje parengia Europos Bendrijų Komisija, remdamasi laimikio deklaracijomis, kurias pateikia kiekvienas laivo savininkas ir patvirtina mokslo institutai, atsakingi už laimikio duomenų patikrinimą (ORSTOM ir IEO). Suvestinė tuo pačiu metu nusiunčiama Žuvininkystės ministerijai ir laivų savininkams. Bet kokius papildomus mokesčius laivų savininkai Bisau Gvinėjos kompetentingoms valdžios institucijoms sumoka ne vėliau kaip iki kitų metų gegužės 31 d., į 1.2. punkte nurodytą sąskaitą. Tačiau jei galutinėje suvestinėje suma yra mažesnė už pirmiau nurodytą avansinį mokėjimą, skirtumas negrąžinamas. 2. Laimikio deklaracijos Visi Bendrijos laivai, kuriems pagal Susitarimą leidžiama žvejoti Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje, privalo nusiųsti savo laimikio deklaracijas žuvininkystės ministerijai, o jų kopijas – Europos Komisijos delegacijai Bisau Gvinėjoje, laikydamosi šių nuostatų: - tralerių atveju, deklaracija surašoma pagal pridedamą pavyzdį (2 priedėlis). Deklaracijos parengiamos kas mėnesį ir pateikiamos bent kartą per ketvirtį, - tunų žvejybos seinerių, laivų, žvejojančių su kartimis ir valais ir laivų, žvejojančių dreifinėmis ūdomis atveju, pagal 3 priedėlį žvejybos Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje laikotarpiu pildomas žvejybos žurnalas. Blankas kas šešis mėnesius per Europos Komisijos delegaciją Bisau Gvinėjoje turi būti siunčiamas Žuvininkystės ministerijai. Net jei Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje nėra vykdoma jokia veikla, laivų savininkai privalo nusiųsti atitinkamą deklaraciją dėl to, kad joks laimikis nebuvo sužvejotas, - blankai užpildomi aiškiai, pirmiausia nurodant bendrus mėnesinius kiekius, ir juos turi pasirašyti laivo kapitonas. Jei šių nuostatų nebūtų laikomasi, Bisau Gvinėjos Vyriausybė pasilieka teisę sustabdyti licencijos galiojimą, arba, antro pažeidimo atveju, nepratęsti pažeidimą padariusio laivo licencijos iki formalumas bus įvykdytas. 3. Priegauda 3.1. Pelekinių žuvų žvejybos laivuose negali būti vėžiagyvių arba galvakojų, kurie kiekvienu atveju sudarytų daugiau kaip 9 % viso jų laimikio, sužvejoto Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje. Galvakojų žvejybos traleriuose negali būti vėžiagyvių, kurie sudarytų daugiau kaip 9 % viso jų laimikio, sužvejoto Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje. Krevečių žvejybos traleriuose negali būti galvakojų arba pelekinių žuvų, kurie sudarytų daugiau kaip 50 % viso jų laimikio, sužvejoto Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje. 3.2. Tunų žvejybos laivai, žvejojantys su kartimis ir valais, gali žvejoti gyvą jauką, reikalingą jų žvejybos veiklai Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje. 4. Žuvies iškrovimas Siekiant užtikrinti žuvies tiekimą vietos rinkai, traleriai įsipareigoja iškrauti žuvį rinkos kainomis. Bendrijos laivų savininkai gali pasirinkti iškrauti laimikį arba sumokėti nustatyto dydžio mokestį. 4.1. Jeigu laivo savininkas pasirenka laimikio iškrovimą, rinkos kainomis turi būti iškraunami šie kiekiai: - iš pelekinių žuvų žvejybos tralerių: 50 kg žuvies už BRT per ketvirtį, - iš galvakojų žvejybos tralerių: 30 kg žuvies už BRT per ketvirtį, - iš krevečių žvejybos tralerių: 10 kg žuvies už BRT per ketvirtį. Šis iškrovimas gali būti vykdomas individualiai arba kolektyviai. Laivų savininkai kiek įmanoma greičiau praneša Bisau Gvinėjos žuvininkystės ministerijai apie iškrovimą, bet ne vėliau kaip prieš 48 valandas iki jų numatomo atvykimo į uostą, nurodydami numatomą iškrauti kiekį. Iškrovimo operacijos neturėtų užtrukti ilgiau kaip 24 valandas nuo laivo atvykimo į uostą. Jei šio termino nesilaikoma, laivui leidžiama išplaukti iš uosto ir laikoma, kad jis įvykdė įsipareigojimą iškrauti laivo savininko deklaruotą kiekį. Jeigu nesilaikoma šio 24 valandų termino, iš kito laikotarpio, kuriam išduodama licencija tam laivui arba kitam savininko nurodytam laivui, kurio techninės charakteristikos yra tokios pačios, atimamas žūklės dienų skaičius, proporcingas iškrovimo laikotarpiui. Be to, visus uosto mokesčius ir išlaidas sumoka Bisau Gvinėja. Pirmiau nurodyti terminai neapima šeštadienių, sekmadienių ir valstybinių švenčių. Pabaigus iškrovimo operaciją, laivo kapitonui išduodamas sertifikatas, kuriame nurodomas iškrauto laimikio kiekis ir vertė. Už reikalavimo iškrauti laimikį nesilaikymą nustatoma 1000 eurų bauda už kiekvieną neiškrautą toną. 4.2. Jeigu laivo savininkas pasirenka nustatyto dydžio mokesčio mokėjimą, taikomos 1.7.5. punkto nuostatos. 5. Jūreivių samda Savininkai, kuriems buvo išduotos licencijos pagal Susitarimą, prisideda prie Bisau Gvinėjos piliečių praktinio profesinio mokymo ir darbo rinkos sąlygų gerinimo laikydamiesi toliau nurodytų sąlygų ir apribojimų. 5.1. Kiekvieno tralerio savininkas įsipareigoja pasamdyti: - tris jūreivius/žvejus mažesniuose kaip 250 BRT laivuose, - keturis jūreivius/žvejus 250–400 BRT laivuose, - penkis jūreivius/žvejus 400–650 BRT laivuose, - šešis jūreivius/žvejus didesniuose kaip 650 BRT laivuose. Tačiau Bendrijos laivų savininkai stengiasi padidinti samdomų Bisau Gvinėjos jūrininkų skaičių iki 33 % nevadovaujančių įgulos narių, dalyvaujančių žvejybos veikloje. Tokius jūrininkus pasirenka laivų savininkai. Tačiau, atsižvelgiant į rengimo ir darbo poreikius, Bisau Gvinėja gali paskirti ne daugiau kaip po vieną jūreivį į kiekvieną tralerį. 5.2. Tunų žvejybos tralerių ir laivų, žvejojančių dreifinėmis ūdomis, savininkai įsipareigoja samdyti Bisau Gvinėjos piliečius laikydamiesi toliau nurodytų sąlygų ir apribojimų: - tunų žvejybos seinerių laivyne žūklės sezono Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje metu – septynis Bisau Gvinėjos jūreivius, - laivų, žvejojančių su kartimis ir valais ir laivų, žvejojančių dreifinėmis ūdomis laivyne žūklės sezono Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje metu – 17 Bisau Gvinėjos jūreivių, kurie paskiriami į skirtingus laivus. 5.3. Šių jūreivių/žvejų darbo užmokestis prieš išduodant licencijas nustatomas laivų savininkų arba jų atstovų ir Žuvininkystės ministerijos bendru sutarimu; darbo užmokestį moka laivų savininkai ir jis turi apimti socialines įmokas, kurias turi mokėti jūrininkai (įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo nelaimingų atsitikimų bei ligos draudimą). Jeigu jūreiviai nepasamdomi, tunų žvejybos seinerių, laivų, žvejojančių su kartimis ir valais ir laivų, žvejojančių dreifinėmis ūdomis, savininkai privalo kaip galima greičiau sumokėti vienkartinį mokestį, lygiavertį žūklės sezonui nepasamdytų jūrininkų darbo užmokesčiui. Minėtas vienkartinis mokestis panaudojamas jūreivių/žvejų rengimui Bisau Gvinėjoje ir sumokamas į Bisau Gvinėjos valdžios institucijų nurodytą sąskaitą. 6. Stebėtojai laive 6.1. Kiekvienas traleris paima į laivą Žuvininkystės ministerijos paskirtą stebėtoją. Stebėtojai paprastai nebūna laive ilgiau kaip du vienas po kito einančius reisus. Stebėtojų įlaipinimas ir išlaipinimas neturi nutraukti reisų arba žūklės operacijų. 6.2. Stebėtojams sudaromos tokios pat sąlygos, kaip ir vadovaujantiems jūrininkams. Jie: - stebi laivo žvejybos veiklą, - atlieka biologinių mėginių ėmimą mokslinių tyrimų programų vykdymui, - fiksuoja, kokios žūklės priemonės naudojamos, - patikrina duomenis apie laimikį, sužvejotą Bisau Gvinėjos zonoje, įregistruotą žurnale, - bent kartą per savaitę per radiją praneša su žvejyba susijusius duomenis. Būdami laive, stebėtojai: - imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad jų paėmimo į laivą sąlygos ir jų buvimas laive nepertrauktų arba nekliudytų žvejybos veiklai, - tinkamai elgiasi su laive esančiomis medžiagomis ir įranga ir gerbia laivo dokumentų slaptumą, - parengia veiklos ataskaitą, kuri perduodama Bisau Gvinėjos kompetentingoms institucijoms. Šios institucijos, atitinkamai įforminusios, per savaitę nusiunčia ataskaitos kopiją Europos Komisijos delegacijai Bisau. Dėl stebėtojo įlaipinimo sąlygų susitaria laivo savininkas arba jo atstovas ir Bisau Gvinėjos valdžios institucijos. Darbo užmokestį ir socialinio draudimo įmokas moka Žuvininkystės ministerija. Prisidėdamas prie stebėtojo buvimo laive išlaidų padengimo, kartu su mokesčiu už licenciją laivo savininkas sumoka Bisau Gvinėjos valdžios institucijoms 10 eurų už BRT sumą per metus pro rata temporis už kiekvieną laivą, žvejojantį Bisau Gvinėjos vandenyse. Jeigu stebėtojas paimamas į laivą užsienio uoste, jo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jeigu laivas, kuriame yra stebėtojas iš Bisau Gvinėjos, išplaukia iš Bisau Gvinėjos žvejybos zonos, turi būti imamasi visų priemonių, kad būtų užtikrintas kiek galima greitesnis stebėtojo grįžimas į Bisau laivo savininko sąskaita. Jeigu stebėtojas sutartu laiku neatvyksta į sutartą vietą ir per dvylika valandų po sutarto laiko, laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo įsipareigojimo paimti į laivą stebėtoją. 6.3. Tunų žvejybos seineriai ir laivai, žvejojantys dreifinėmis ūdomis, Žuvininkystės ministerijos prašymu paima į laivą stebėtoją. Tokiais atvejais, įlaipinimo uostą bendru sutarimu nustato Žuvininkystės ministerija ir laivų savininkai arba jų atstovai. 7. Tikrinimas ir kontrolė Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje žvejojantys Bendrijos laivai leidžia bet kuriam už tikrinimą ir kontrolę atsakingam Bisau Gvinėjos pareigūnui įlipti į laivą ir atlikti laive savo pareigas bei jam padeda. Pareigūnas neturi likti laive ilgiau nei būtina laimikiui patikrinti atliekant patikrinimą atsitiktine tvarka ir atlikti bet kuriuos kitus su žvejybos veikla susijusius patikrinimus. 8. Žvejybos zonos Traleriams šaldytuvams, nurodytiems Protokolo 1 straipsnyje, leidžiama žvejoti vandenyse, esančiuose už 12 jūrmylių nuo bazinių linijų. 9. Leidžiamas akių dydis Mažiausias leidžiamas tralo akių dydis (akys visiškai ištemptos) yra: a) 70 mm pelekinių žuvų žvejybos laivams; b) 70 mm galvakojų žvejybos laivams; c) 40 mm krevečių žvejybos laivams; d) 16 mm žvejojant gyvą jauką. Leidžiama žvejoti autrigeriais. 10. Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos Bendrijos laivai, pagal Susitarimą žvejojantys Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje, įplaukdami į Bisau Gvinėjos žvejybos zoną ir išplaukdami iš jos Žuvininkystės ministerijos radijo stočiai praneša datą ir laiką bei savo padėtį. Išduodama licencijas, Žuvininkystės ministerija praneša laivų savininkams radijo stoties šaukinį, dažnį ir darbo valandas. Jeigu laivai negali perduoti informacijos per radiją, jie gali naudoti kitas priemones, tokias kaip teleksas, telegrafas arba faksas (numeriai 20.11.57, 20.19.57 ir 20.16.84). 11. Sulaikymo procedūra ir nuobaudos 11.1. Europos Komisijos delegacijai Bisau Gvinėjoje per 48 valandas pranešama apie kiekvieną laivo, plaukiojančio su Bendrijos valstybės narės vėliava ir vykdančio veiklą Bisau Gvinėjos vandenyse pagal šį Susitarimą, sulaikymą, taip pat apie nuobaudų taikymą tokiam laivui; kartu pateikiama glausta ataskaita dėl su sulaikymu arba nuobaudų taikymu susijusių aplinkybių ir priežasčių. Jeigu laivas sulaikomas, prieš pradedant bet kokį teismo procesą mėginama išspręsti su numanomu pažeidimu susijusį klausimą taikant administracinę procedūrą. Ši procedūra užbaigiama ne vėliau, kaip per tris darbo dienas nuo laivo sulaikymo. 11.2. Jeigu klausimo negalima išspręsti taikant administracinę procedūrą ir jis turi būti perduotas kompetentingai teisminei įstaigai, kompetentinga institucija belaukiant, kol bus priimtas teismo sprendimas, per 48 valandas nuo administracinės procedūros užbaigimo nustato užstatą. Šis užstatas neviršija didžiausios baudos, kurią nacionalinė teisė numato už numanomą pažeidimą. Kompetentinga institucija grąžina užstatą, kai teismo sprendimu laivo kapitonas yra išteisinamas. Laivas ir jo įgula paleidžiami: - įvykdžius įsipareigojimus, susijusius su administracine procedūra, arba - sumokėjus užstatą. 12. Tiekimo zonos Bendrijos laivai, kurie nori apsirūpinti degalais arčiau kaip 12 jūrmylių nuo kranto, privalo laikytis su tuo susijusių nacionalinių teisės aktų. --------------------------------------------------