Oficialusis leidinys L 349 , 24/12/2002 p. 0046 - 0065



Protokolas nustatantis žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Senegalo Respublikos Vyriausybės Susitarime dėl žvejybos Senegalo vandenyse nuo 2002 m. liepos 1 d. iki 2006 m. birželio 30 d. 1 straipsnis Nuo 2002 m. liepos 1 d. ketverių metų laikotarpiui nustatomi tokie metiniai apribojimai, nurodyti Susitarimo 4 straipsnio 2 dalyje: 1) traleriams (žvejojantiems giliavandenes žuvis ir galvakojus (moliuskus) pakrantėse), iškraunantiems ir parduodantiems dalį sugavimo Senegale: 1500 bruto registrinių tonų (BRT) per ketvirtį; 2) okeaniniams žuvų traleriams (žvejojantiems giliavandenes dugnines žuvis) ir dugninėmis ūdomis žvejojantiems laivams, neiškraunantiems sugavimo Senegale: 3000 BRT per mėnesį pagal metinį vidurkį; 3) okeaniniams traleriams-šaldikliams (žvejojantiems giliavandenius vėžiagyvius, išskyrus omarus), neiškraunantiems sugavimo Senegale: 3500 BRT per mėnesį pagal metinį vidurkį; 4) kartimis, prie kurių pritvirtinti lynai su kabliukais tunus žvejojantiems laivams: 16 laivų; 5) tunus žvejojantiems seineriams-šaldikliams: 39 laivai; 6) vandens paviršiuje ūdomis žvejojantiems laivams: 23 laivai. 2 straipsnis 1. Nustatomas metinis 16000000 eurų finansinis įnašas už žvejybos galimybes, numatytas 1 straipsnyje(iš jų 13000000 eurų kaipfinansinė kompensacija, o 3000000 eurųskiriama 4 straipsnyje nurodytoms priemonėms). 2. Pirmoji finansinės kompensacijos dalis turi būti sumokėta ne vėliau kaip 2002 m. gruodžio 31 d., kitos trys dalys – praėjus vieneriems metams po protokolo įsigaliojimo. 3. Už finansinės kompensacijos naudojimą atsakingas Senegalas. Kompensacija sumokama į valstybės iždą. 3 straipsnis Šio protokolo galiojimo metu Europos bendrija (toliau – Bendrija) ir Senegalo institucijos deda visas įmanomas pastangas žuvų ištekliams Senegalo žvejybos zonoje stebėti; tam tikslui kasmet surengiamas bendras mokslinis pasitarimas. Remdamosi metinio mokslinio pasitarimo išvadomis ir atsižvelgdamos į tinkamiausią prieinamą mokslinę informaciją abi šalys tariasi Susitarimo 11 straipsnyje numatytame įsteigti jungtiniame komitete, o prireikus susitarusios imasi priemonių, kurias laiko tinkamomis subalansuotam išteklių valdymui. Jeigu antrojoje pastraipoje numatytos priemonės apriboja šiuo Protokolu suteikiamas žvejybos galimybes, finansinė kompensacija koreguojama. 4 straipsnis Atsižvelgdamos į bendrus savo interesus bei siekdamos subalansuotai ir atsakingai plėtoti žvejybos veiklą abi šalys sukuria partnerystę, kad užtikrintų nuolatinį žvejybos išteklių būklės vertinimą, žvejybos tikrinimą ir stebėjimą, padidintų nedidelių žvejybos laivų saugumą, įtvirtintų atsakingą žvejybą ir mokymus. Toliau išvardytoms priemonėms iš 2 straipsnio 1 dalyje numatyto finansinio įnašo Bendrija per metus skiria 3000000 eurų, kurie paskirstomi taip: - išteklių stebėjimui ir vertinimui (moksliniams tyrimams, dalyvavimui mainų ir regioninio koordinavimo tinkluose ir t. t.): 500000 eurų, - žvejybos tikrinimui ir stebėjimui (įskaitant laivų stebėjimo sistemą ir pan.): 700000 eurų, - mažo masto žvejybos saugumo didinimui: 500000 eurų, - institucinei paramai įtvirtinant subalansuotą žvejybą: 500000 eurų, - įgūdžių tobulinimui: 700000 eurų, - partnerystės programų vertinimui ir auditui: 100000 eurų. Partnerystės priemones ir joms skirtas kasmetines sumas ne vėliau kaip 2002 m. gruodžio 31 d. pagal veiksmų programą nustato Senegalo ministras, atsakingas už jūrų žvejybą, ir tinkamai informuota Europos Bendrijų Komisija. Pirmoji metinių sumų dalis turi būti prieinama kompetentingoms Senegalo institucijoms ne vėliau kaip 2002 m. gruodžio 31 d., o kitos trys dalys – ne vėliau kaip po vienerių šio protokolo galiojimo metų; jos sumokamos pagal naudojimo programą į kompetentingų Senegalo institucijų, nurodytų ministerijos, atsakingos už žvejybą, banko sąskaitas. Ministerija, atsakinga už žvejybą, pateikia Europos komisijos delegacijai išsamią ataskaitą apie šių priemonių įgyvendinimą ir pasiektus rezultatus ne vėliau po vienerių šio protokolo galiojimo metų ir keturių mėnesių. Minėtą ataskaitą svarsto Susitarimo 11 straipsnyje nurodytas jungtinis komitetas. Europos Bendrijų Komisija gali pareikalauti, kad ministerija, atsakinga už žvejybą, suteiktų papildomos informacijos apie rezultatus, ir pakeisti atitinkamus mokėjimus, atsižvelgdama į faktinį įvairių priemonių įgyvendinimą, pasitarusi su Senegalo institucijomis jungtiniame komitete, numatytame įsteigti Susitarimo 11 straipsnyje. 5 straipsnis Jeigu Bendrija nesumoka šio Protokolo 2 straipsnyje numatytų mokesčių, Susitarimas dėl žvejybos gali būti sustabdytas. 6 straipsnis Europos ekonominės bendrijos ir Senegalo Respublikos Vyriausybės Susitarimo dėl žvejybos Senegalo vandenyse I priedas panaikinamas ir pakeičiamas šio Protokolo priedu. 7 straipsnis Šis Protokolas įsigalioja jo pasirašymo dieną. Jis taikomas nuo 2002 m. liepos 1 d. -------------------------------------------------- PRIEDAS LAIVAMS, PLAUKIOJANTIEMS SU BENDRIJOS VALSTYBIŲ NARIŲ VĖLIAVOMIS, KELIAMOS ŽVEJYBOS SENEGALO ŽVEJYBOS ZONOJE SĄLYGOS Visos bendrosios teisės akto, kuriame išdėstytas Žvejybos kodeksas, nuostatos ir Dekretas, kuriuo įgyvendinamas Senegale galiojantis Žvejybos kodeksas, taikomas ir Europos bendrijos laivams. A. Paraiška licencijai gauti ir licencijos išdavimo formalumai 1.1. Atitinkamos Bendrijos institucijos pateikia Senegalo ministerijai, atsakingai už jūrų žvejybą paraišką dėl visų laivų, norinčių žvejoti pagal šį Susitarimą. Paraiška pateikiama užpildžius tam tikslui Senegalo Vyriausybės parengtą blanką, kurio pavyzdys pridedamas 1 priedėlyje. Paraiška pateikiama su laivo tonažo sertifikatu ir dokumentais, patvirtinančiais sumokėtą mokestį. Paraiška turi būti pateikta atitinkamiems Senegalo ministerijos, atsakingos už jūrų žvejybą, departamentams bent prieš 20 dienų iki prašomos licencijos įsigaliojimo dienos. Visiems Bendrijos laivams, prašantiems žvejybos licencijų, turi atstovauti atstovas, nuolat gyvenantis Senegale. Paraiškoje dėl licencijos turi būti nurodytas atstovo pavadinimas (arba vardas ir pavardė) bei adresas. 1.2. Į mokesčius įskaičiuotos visos nacionalinės ir vietinės rinkliavos, išskyrus uosto rinkliavą ir atlyginimą už suteiktas paslaugas. Sumokėjus mokestį licencija pasirašoma ir siunčiama Europos Bendrijų Komisijos delegacijai Dakare. 1.3. Licencijų galiojimo trukmė - pakrančių giliavandenės žvejybos traleriams, okeaniniams traleriams, žvejojantiems giliavandenes dugnines žuvų rūšis, ir okeaniniams giliavandenės dugninės žvejybos traleriams-šaldikliams, žvejojantiems vėžiagyvius, išskyrus omarus, licencijos išduodamos trims, šešiems arba dvylikai mėnesių. Ketvirčiui išduotos licencijos įsigalioja kiekvienų metų liepos 1 d., spalio 1 d., sausio 1 d. ir balandžio 1 d. Pusės metų licencijos įsigalioja kiekvienų metų liepos 1 d. ir sausio 1 d. Metams išduotos licencijos įsigalioja kiekvienų metų liepos 1 d. Skaičiuojamas mėnesio rezultatų vidurkis pagal metinį vidurkį reiškia, kad vidutinis sugautas laimikis per mėnesį Protokolo galiojimo metų pabaigoje turi atitikti konkrečios kategorijos skaičių esant galimybei neišnaudotą kiekį perkelti į kitą laikotarpį. Tunus žvejojantiems laivams ir vandens paviršiuje ūdomis žvejojantiems laivams išduodamos metinės licencijos, kurios įsigalioja kiekvienų metų liepos 1 d. 1.4. Mokesčiai ir avansas nustatomi pagal šiuos tarifus. a) Mokesčiai traleriams 1. Traleriai (pakrančių giliavandenės žuvų ir galvakojų (moliuskų) žvejybos): eurais už bruto registrinę toną per metus. 1-ieji metai | 2-ieji metai | 3-ieji metai | 4-ieji metai | 246 | 258 | 271 | 285 | 2. Okeaniniai žuvų traleriai (žvejojantys giliavandenes dugnines žuvis) ir dugninėmis ūdomis žvejojantys laivai, neiškraunantys sugavimų Senegale: eurais už bruto registrinę toną per metus. 1-ieji metai | 2-ieji metai | 3-ieji metai | 4-ieji metai | 157 | 161 | 165 | 169 | 3. Senegale sugavimų neiškraunantys okeaniniai traleriai-šaldikliai, žvejojantys vėžiagyvius, išskyrus omarus: eurais už bruto registrinę toną per metus. 1-ieji metai | 2-ieji metai | 3-ieji metai | 4-ieji metai | 210 | 215 | 220 | 226 | Mokesčiai už pusmetines licencijas didesni 3 %, už ketvirčio licencijas – 5 %. b) Mokesčiai tunus žvejojantiems laivams ir vandens paviršiuje ūdomis žvejojantiems laivams 1. Kartimis, prie kurių pritvirtinti lynai su kabliukais tunus žvejojantiems laivams: 15 eurų už toną žuvų, sugautų Senegalo žvejybos zonoje. 2. Tunus žvejojantiems seineriams-šaldikliams: 25 eurai už toną žuvų, sugautų Senegalo žvejybos zonoje. 3. Vandens paviršiuje ūdomis žvejojantiems laivams: 48 eurai už toną žuvų, sugautų Senegalo žvejybos zonoje. 2 ir 3 punktuose nurodytos licencijos išduodamos sumokėjus Receveur des domaines už kiekvieną tunus žvejojantį seinerį 3000 eurų, o u8ž kiekvieną vandens paviršiuje ūdomis žvejojantį laivą – 2000 eurų fiksuoto dydžio mokestį, prilyginamą vieno laivo mokamiems mokesčiams atitinkamai už 120 ir 42 tonas žuvų. Senegalo institucijos, gavusios informaciją apie Europos Bendrijų Komisijos sumokėtą avansą, įtraukia atitinkamą laivą į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą; jis siunčiamas Senegalo kontrolės institucijoms. Licencijos originalo kopiją galima kurį laiką laikyti laive. Galutinę žvejybos metų mokesčių ataskaitą kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje parengia Europos Bendrijų Komisija, remdamasi laivų savininkų parengtomis ir Centre de Recherches Océanographiques de Dakar-Thiraroye (CRODT) patvirtintomis ataskaitomis apie kiekvieno laivo sugavimą. Ataskaitos vienu metu siunčiamos Senegalo institucijoms ir laivų savininkams. Praėjus 30 dienų nuo informacijos apie galutinę ataskaitą pateikimo laivų savininkai privalo Receveur des domaines sumokėti visus papildomus mokesčius. Tačiau jeigu galutinėje ataskaitoje pateikta suma mažesnė už avansą, skirtumas laivo savininkui negrąžinamas. Senegalo institucijos pateikia informaciją apie banko sąskaitą, į kurią turi būti mokami arba pervedami mokesčiai, prieš įsigaliojant Susitarimui. Mokesčius galima mokėti ir tiesiai Receveur des domaines Dakare. B. Ataskaitos apie sugavimą Visi laivai, kuriems pagal Susitarimą leidžiama žvejoti Senegalo vandenyse, privalo pateikti Direction de l'Océanographie et des Pêches Maritimes ataskaitą apie sugavimą, parengtą pagal 2, 3, 4 ir 5 priedėlius. Europos Bendrijų Komisijos delegacijai Dakare siunčiama ataskaitos kopija. Ataskaitos turi būti pateiktos ne vėliau kaip kito mėnesio po reiso pabaigoje; ataskaitos kopija turi būti laikoma laive. Jeigu nesilaikoma šių nuostatų, Senegalo Vyriausybė turi teisę sustabdyti pažeidusio laivo licencijos galiojimą, kol bus atlikti reikiami formalumai, ir skirti baudas, nustatytas Senegalo teisės aktuose. Apie tai informuojama Europos Bendrijų Komisijos delegacija Dakare. C. Sugavimų iškrovimas a) 1 kategorijos traleriai-šaldikliai (pakrančių giliavandenės žvejybos) per pusę metų turi iškrauti ir parduoti (pagal vietos rinkos kainas) 250 kilogramų žuvų ir krevečių nuo bruto registrinės tonos. 1 kategorijos traleriai (pakrančių giliavandenės žvejybos), kuriuose laikomos šviežios žuvys, per pusę metų turi iškrauti ir parduoti (pagal vietos rinkos kainas) 150 kilogramų žuvų ir krevečių nuo bruto registrinės tonos. Sugavimą galima iškrauti atskirai arba bendrai. Jeigu nesilaikoma reikalavimų dėl sugavimų iškrovimo, Senegalo institucijos gali taikyti tokias sankcijas: - skirti 900 eurų baudą už toną neiškrauto sugavimo, - panaikinti atitinkamo laivo ar kito tam pačiam savininkui priklausančio laivo licenciją be teisės atnaujinti. Siekiant užtikrinti baudos sumokėjimą licencija išduodama tik tada, kai Senegalo banke įmokamas 200 eurų užstatas už bruto registrinę toną per pusę metų. Senegalo institucijos gražina šį užstatą iš karto, kai tik laivas įvykdo visus reikalavimus dėl iškrovimo. b) Kartimis, prie kurių pritvirtinti lynai su kabliukais tunus žvejojantys laivai Senegalo uostuose turi iškrauti bent 5000 tonų tunų per metus ir parduoti pagal nusistovėjusias tarptautinės rinkos kainas. Jei dėl nenumatytų žuvų išteklių būklės ar laivyno struktūros pokyčių per žvejybos metus konkretaus laivyno bendras iškrautas sugavimas nesiekia nustatyto minimalaus kiekio, abi šalys nedelsdamos pradeda tartis, kad surastų ir pasiūlytų tinkamą sprendimą trūkumui padengti. c) Tunus žvejojantys seineriai-šaldikliai iškrauna 12500 tonų tunų per metus ir parduoda pagal nusistovėjusias tarptautinės rinkos kainas, laikydamiesi programos, kuri bus sudaryta Bendrijos laivų savininkų ir Senegalo konservų gamintojų susitarimu. Jeigu kyla nesutarimų dėl iškrovimo tvarkaraščio, bet kurios šalies prašymu Susitarimo 11 straipsnyje nurodytas jungtinis komitetas sušaukia neeilinį posėdį. D. Jūreivių samdymas 1. Reikalaujama, kad traleriai, dugninėmis ūdomis žvejojantys laivai ir vandens paviršiuje ūdomis žvejojantys laivai, kuriems pagal Susitarimą leista žvejoti Senegalo vandenyse, pasamdytų tiek Senegalo jūreivių, kad jie sudarytų 50 % įgulos, neskaičiuojant pareigūnų. Į šį skaičių įeina ir stebėtojas, nurodytas J punkte. Senegalo jūreivių įdarbinimą turi patvirtini prekybos laivyno išduotas atitikties liudijimas. Visos atskiros Senegalo jūreivių darbo sutartys turi atitikti galiojančias Senegalo taisykles ir reglamentus. Jūreivių darbo užmokestis nustatomas abipusiu laivų savininkų arba jų atstovų ir ministerijos, atsakingos už jūrų laivyną, susitarimu pagal galiojančius Senegalo teisės aktus. Darbo užmokestį moka laivų savininkai, įskaitant ir už jūreivius mokamas socialinio draudimo, gyvybės draudimo, draudimo nuo nelaimingų atsitikimų ir ligų įmokas, taip pat ir IPRES (Institut de prévoyance retraite du Sénégal) ir Caisse de sécurité sociale įnašus. Jeigu laivas turi galiojančią žvejybos licenciją, išduotą kitoje valstybėje, esančioje kaimyniniame regione (Mauritanijoje, Gambijoje, Gvinėjoje Bisau arba Gvinėjoje), jame būtina įdarbinti tiek Senegalo jūreivių, kad jie sudarytų 50 % laivo įgulos, neskaičiuojant pareigūnų. 2. Tunus žvejojančiuose seineriuose-šaldikliuose ir kartimis, prie kurių pritvirtinti lynai su kabliukais žvejojančiuose laivuose samdomų jūreivių skaičius nustatomas bendrai, remiantis veiklos Senegalo žvejybos zonoje mastu ir įgulos iš kitų šalių, kuriose laivynas dažnai žvejoja, skaičiumi. E. Speciali įranga ir naudojimasis atsargomis bei paslaugomis Jeigu įmanoma, Bendrijos laivai įsigyja reikalingas atsargas ir paslaugas, įskaitant sausojo doko įrenginius ir įprastinę priežiūrą, Senegale. F. Techniniai patikrinimai 1. Kartą per metus arba pasikeitus tonažui ar žvejybos kategorijai, kuriai reikia kitokių žūklės priemonių, Bendrijos traleriai turi būti tikrinami Dakaro uoste, kaip numatyta galiojančiuose teisės aktuose. Tokie patikrinimai turi būti atlikti per 48 valandas laivui atplaukus į uostą, su sąlyga, kad apie tai buvo iš anksto pranešta kompetentingoms institucijoms. 2. Baigus patikrinimą laivo kapitonui išduodamas sertifikatas, kuris visada turi būti laikomas laive. 3. Techninio patikrinimo tikslas – patikrinti, ar tvarkingos laivo technika ir žūklės priemonės, ar laikomasi sąlygų, reguliuojančių Senegalo įgulos įdarbinimą. Už saugos dalykus visa atsakomybė tenka šalies, su kurios vėliava plaukioja laivas, institucijoms. 4. Mokesčius už techninį patikrinimą, apskaičiuotus pagal Senegalo teisės aktuose nustatytą skalę, moka laivo savininkas. Jie neturi viršyti mokesčių, kuriuos už tas pačias paslaugas paprastai moka kiti laivai. 5. Jeigu nesilaikoma 1 ir 2 punkto nuostatų, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas tol, kol laivo savininkas įvykdys įsipareigojimus. G. Žvejybos zonos 1. Žvejybos zonos matuojamos nuo atskaitos linijos, jungiančios toliau nurodytus taškus: 1. nuo taško P1 (16° 04′ 00″ N-16° 31′ 30″ W) iki taško P2 (15° 45′ 00″ N-16° 33′ 00″ W); 2. nuo taško P3 (15° 00′ 00″ N-17° 04′ 06″ W) iki taško P4 (14° 52′ 48″ N-17° 11′ 12″ W); 3. a) nuo taško P5 (14° 46′ 30″ N-17° 25′ 30″ W) iki šiaurinio Jofo salos galo (14° 46′ 18″ N-17° 28′ 42″ W); b) nuo šiaurinio Jofo salos krašto (14° 46′ 18″ N-17° 28′ 42″ W) iki Ngoro salos krašto (14° 45′ 30″ N-17° 30′ 56″ W); c) nuo šiaurinio Ngoro salos krašto (14° 45′ 30″ N-17° 30′ 56″ W) iki Almadžio švyturio (14° 44′ 36″ N-17° 32′ 30″ W); d) nuo Almadžio švyturio (14° 44′ 36″ N-17° 32′ 30″ W) iki Cap Manuel (14° 39′ 00″ N-17° 26′ 00″ W); e) nuo Cap Manuel (14° 39′ 00″ N-17° 26′ 00″ W) iki Pointe Rouge (14° 38′ 12″ N-17° 10′ 30″ W); f) nuo Pointe Rouge (14° 38′ 12″ N-17° 10′ 30″ W) iki Pointe Gombaru (14° 29′ 50″ N-17° 05′ 30″ W); g) nuo Pointe Gombaru (14° 29′ 50″ N-17° 05′ 30″ W) iki Pointe Sarène (14° 17′ 05″ N-16° 55′ 50″ W); h) nuo Pointe Sarène (14° 17′ 05″ N-16° 55′ 50″ W) iki Pointe Gaskel (14° 11′ 10″ N-16° 52′ 00″ W); i) nuo Pointe Gaskel (14° 11′ 10″ N-16° 52′ 00″ W) iki Pointe de Sangomar (13° 47′ 54″ N-16° 45′ 40″ W); j) nuo Pointe de Sangomar (13° 47′ 54″ N-16° 45′ 40″ W) iki taško P6 (13° 35′ 28″ N-16° 40′ 30″ W); 4. a) nuo Senegalo ir Gambijos sienos (13° 03′ 27″ N-16° 45′ 05″ W) iki taško P7 (12° 45′ 10″ N-16° 47′ 30″ W); b) nuo taško P7 (12° 45′ 10″ N-16° 47′ 30″ W) iki taško P8 (12° 36′ 12″ N-16° 48′ 00″ W); c) nuo taško P8 (12° 36′ 12″ N-16° 48′ 00″ W) iki Pointe Djimbéring (12° 29′ 00″ N-16° 47′ 30″ W); 5. nuo Cap-Skirring (12° 24′ 30″ N-16° 46′ 30″ W) iki sienos su Bisau Gvinėja (12° 20′ 30″ N-16° 43′ 10″ W). Senegalo vandenų plotuose, esančiuose už pirmiau nurodytais atskaitos taškais apribotos teritorijos, žvejybos zonos matuojamos nuo žemiausio atoslūgio taško, kuris yra neatskiriama atskaitos linijos dalis. Atstumai, matuojami nuo atskaitos linijos arba žemiausio atoslūgio taško, išreiškiami artimiausio linijoje esančio taško atžvilgiu, kad ir kokioje zonoje būtų laivas. 2. Pakrančių traleriams (žvejojantiems giliavandenes žuvis ir galvakojus (moliuskus)), kurių talpa iki 250 bruto registrinių tonų, leidžiama žvejoti: a) nuo Senegalo ir Mauritanijos sienos iki Cap Manuel platumos (14° 39′ 00″ N), pradedant šeštąja jūrmyle nuo atskaitos linijos; b) nuo Cap Manuel platumos iki Senegalo ir Gambijos sienos, pradedant septintąja jūrmyle nuo atskaitos linijos; c) nuo pietinės Senegalo ir Gambijos sienos iki Senegalo ir Bisau Gvinėjos sienos, pradedant šeštąja jūrmyle nuo atskaitos linijos. 3. Pakrančių traleriams (žvejojantiems giliavandenes žuvis ir galvakojus (moliuskus)), kurių talpa nuo iki 250 iki 300 bruto registrinių tonų, leidžiama žvejoti pradedant dvyliktąja jūrmyle nuo Senegalo jurisdikcijai priklausančių vandenų atskaitos linijos. 4. Pakrančių traleriams (žvejojantiems giliavandenes žuvis ir galvakojus (moliuskus)), kurių talpa nuo iki 300 iki 500 bruto registrinių tonų, leidžiama žvejoti pradedant penkioliktąja jūrmyle nuo Senegalo jurisdikcijai priklausančių vandenų atskaitos linijos. 5. Pakrančių traleriams (žvejojantiems giliavandenes žuvis ir galvakojus (moliuskus)), kurių talpa viršija 500 bruto registrinių tonų, leidžiama žvejoti: a) nuo Senegalo ir Mauritanijos sienos iki šiaurės platumos 14° 25′ 00″, pradedant 15 jūrmyle nuo atskaitos linijos; b) į vakarus nuo vakarų ilgumos 17° 22′ 00″, zonoje tarp šiaurės platumos 14° 25′ 00″ ir šiaurinės Senegalo ir Gambijos sienos; c) į vakarus nuo vakarų ilgumos 17° 22′ 00″, zonoje tarp pietinės Senegalo ir Gambijos sienos ir Senegalo ir Gvinėjos Bisau sienos. 6. Okeaniniams traleriams (žvejojantiems dugninės giliavandenes krevetes arba amerikines vėgeles) leidžiama žvejoti: a) į vakarus nuo vakarų ilgumos 16° 53′ 42″ tarp Senegalo ir Mauritanijos sienos ir šiaurės platumos 15° 40′ 00″; b) tarp šiaurės platumos 15° 40′ 00″ ir šiaurės platumos 15° 15′ 00″, pradedant 15 jūrmyle nuo atskaitos linijos; c) nuo šiaurės platumos 15° 15′ 00″ iki šiaurės platumos 15° 00′ 00″, pradedant 12 jūrmyle nuo atskaitos linijos; d) nuo šiaurės platumos 15° 00′ 00″ iki šiaurės platumos 14° 32′ 30″, pradedant 8 jūrmyle nuo atskaitos linijos; e) į vakarus nuo vakarų ilgumos 17° 30′ 00″, zonoje tarp šiaurės platumos 14° 32′ 00″ ir šiaurės platumos 14° 04′ 00″; f) į vakarus nuo vakarų ilgumos 17° 22′ 00″, zonoje tarp šiaurės platumos 14° 04′ 00″ ir šiaurinės Senegalo ir Gambijos sienos; g) į vakarus nuo vakarų ilgumos 17° 35′ 00″, zonoje tarp pietinės Senegalo ir Gambijos sienos ir šiaurės platumos 12° 33′ 00″; h) į pietus nuo azimuto 137°, brėžiamo nuo taško P9 (12° 33′ 00″ N; 017° 35′ 00″ W). 7. Kartimis, prie kurių pritvirtinti lynai su kabliukais žvejojantiems laivams, seineriams, kuriuose laikomi švieži tunai, ir tunus žvejojantiems seineriams-šaldikliams leidžiama žvejoti tunus bet kurioje Senegalo jurisdikcijai priklausančių vandenų vietoje. 8. Saugumo tikslais žvejybos veikla, inkaro nuleidimas ir žūklės priemonių užmetimas draudžiamas zonose, pažymėtose tokiomis koordinatėmis: A | L 14° 40′ 00″ N-G | 17° 45′ 00″ W | B | L 14° 40′ 00″ N-G | 17° 30′ 30″ W | C | L 14° 40′ 36″ N-G | 17° 28′ 12″ W | D | L 14° 39′ 00″ N-G | 17° 25′ 54″ W | E | L 14° 39′ 54″ N-G | 17° 23′ 54″ W | F | L 14° 30′ 06″ N-G | 17° 23′ 54″ W | G | L 14° 30′ 00″ N-G | 17° 44′ 54″ W | H. Biologinio poilsio laikotarpis Siekdamos subalansuoti išteklių valdymą Senegalo institucijos gali kasmet uždrausti žvejoti visiems vienos kategorijos giliavandenės žvejybos traleriams, be diskriminacijos. Nustatomas metinis draudimo laikotarpis: - traleriams (žvejojantiems pakrančių giliavandenes žuvis ir galvakojus (moliuskus)): nuo spalio 1 d. iki lapkričio 30 d., - okeaniniams žuvų traleriams (žvejojantiems giliavandenes dugnines žuvis) ir dugninėmis ūdomis žvejojantiems laivams: nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d., - okeaniniams traleriams-šaldikliams (žvejojantiems giliavandenius dugninius vėžiagyvius, išskyrus omarus): nuo rugsėjo 1 d. iki spalio 31 d. Jeigu Senegalo institucijos imasi nepaprastųjų priemonių ir taiko jas visiems, o ypač Senegalo laivams, siekiant reguliuoti tam tikrų žuvų rūšių žvejybą, sušaukiamas jungtinio komiteto posėdis, kad būtų įvertinta tų priemonių įtaka Europos bendrijos laivams ir, tam tikrais atvejais, pakoreguotas finansinis įnašas. I. Radijo pranešimai Laivo kapitonas turi informuoti Direction de la Protection et Sureveillance des Pêches (Žvejybos išteklių apsaugos ir stebėjimo direktoratas) Senegale per radiją (dažnis 5283 VHF ir (arba) 7349.5 HF), telefonu (+221–864 05 89 arba +221–864 05 88), faksu (+221–860 31 19) arba el. paštu (psps@sentoo.sn), laivui įplaukus į Senegalo jurisdikcijai priklausančius vandenis arba išplaukus iš jų, ir pateikti šiuos duomenis: padėtis, kursas, greitis, laive esantis sugavimas tonomis. Prireikus kapitonas leidžia stebėtojui per radiją susisiekti su Direction de la Protection et Sureveillance des Pêches. J. Stebėtojai 1. a) Bendrijos traleriai ir dugninėmis ūdomis žvejojantys laivai, 150 bruto registrinių tonų ir didesnės talpos, kuriuose laikomos šviežios žuvys, ir kiti 100 bruto registrinių tonų ir didesnės talpos laivai, žvejojantys Senegalo vandenyse, įsileidžia Senegalo paskirtą stebėtoją. Kapitonas padeda stebėtojui vykdyti pareigas, sudaro jam visas sąlygas, kurios prieinamos atitinkamo laivo pareigūnams. b) Vandens paviršiuje ūdomis žvejojantys laivai kompetentingų Senegalo institucijų prašymu įsileidžia stebėtoją visam laivo, žvejojančio Senegalo vandenyse, reisui. c) Senegalo institucijos praneša paskirtų stebėtojų pavardes Europos Bendrijų Komisijai. d) Stebėtoją apgyvendina ir maitinimą jam suteikia laivo savininkas savo sąskaita. Stebėtojas maitinimas kapitono pareigūnų kajutkompanijoje, o apgyvendinamas kapitono padėjėjams skirtose patalpose arba, jeigu įmanoma, gyvenamosiose patalpose, atskirtose nuo įgulai skirtų patalpų. (e) Vienas iš Senegalo žvejų, dirbančių tunus žvejojančiuose seineriuose-šaldikliuose ir kartimis, prie kurių pritvirtinti lynai su kabliukais jauką žvejojančiuose laivuose paskiriamas žveju stebėtoju. Kapitonas organizuoja žvejo stebėtojo darbą taip, kad be pagrindinės žvejybos veiklos jis galėtų ir parengti ataskaitą. Žvejys stebėtojas gauna įprastą laivo savininko mokamą žvejo atlyginimą. Kiekvienam reisui pasibaigus žvejys stebėtojas turi pateikti ataskaitą Direction de la Protection et Sureveillance des Pêches. 2. Stebėtojas priimamas į laivą ne ilgesniam kaip 60 dienų laikotarpiui. Šis laikas gali būti pratęstas, jei laivo, kuriame yra stebėtojas, reisas užtrunka ilgiau. Tokiu atveju stebėtojas išlipa iš laivo, atplaukusio į uostą. Prieš išlaipinant stebėtojui sumokamas užstatas, atitinkantis užmokestį už 60 dienų darbą jūroje. Apmokėjimas atliekamas po kiekvieno reiso. 3. Stebėtojų įlaipinimas į laivą ir išlaipinimas iš jo nepertraukia ir netrikdo žvejybos operacijų. Tad stebėtojai gali būti įlaipinami ir (arba) išlaipinami iš laivo bet kuriame, net ir ne Senegalo uoste su sąlyga, kad laivo savininkas padengia jų kelionės ir gyvenimo išlaidas. 4. Užstatas už 60 dienų darbą jūroje laikomas stebėtojui mokamų kišenpinigių avansu. Kišenpinigiai sumokami stebėtojui išlipus iš laivo. Galutinė ataskaita apie sumokėtą avansą parengiama pasibaigus licencijos galiojimui. Tačiau jei galutinėje ataskaitoje apskaičiuota mokėtina suma mažesnė už sumokėtą avansą, laivo savininkui skirtumas negražinamas. K. Priegaudos 1. Traleriams (žvejojantiems pakrančių giliavandenes žuvis ir galvakojus (moliuskus)): - vėžiagyvių: 7,5 %. 2. Okeaniniams žuvų traleriams (žvejojantiems giliavandenes dugnines žuvis): - vėžiagyvių: 7 %, - galvakojų (moliuskų): 7 %. 3. Okeaniniams traleriams-šaldikliams (žvejojantiems giliavandenius dugninius vėžiagyvius, išskyrus omarus): - žuvų: 10 %, - galvakojų moliuskų: 10 %, - omarų: 2 %. 4. Pagal Senegalo teisės aktus pasibaigus kiekvienam reisui viso sugavimo svorio atžvilgiu apskaičiuojamos pirmiau nustatytos priegaudos procentais. Jei apskaičiuotos priegaudos procentais didesnės už leidžiamas priegaudas, pagal Senegalo teisės aktus skiriamos baudos; o pažeidusiems kapitonams ir laivams gali būti pastoviai uždrausta imtis bet kokios žvejybos veiklos Senegale. Pagal atitinkamas ICCAT ir FAO rekomendacijas draudžiama žvejoti ryklius milžinus (Cetorhinus maximus), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), ruduosius smėlryklius (Carcharias taurus) ir paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus). L. Mažiausias leistinas tinklo akių dydis Mažiausias leistinų pramoninės žūklės priemonių akių dydis: - gaubiamieji tinklai su gyvuoju jauku: 16 mm, - standartiniai plačiažiočiai tralai (pakrantėse žvejojantys giliavandenes žuvis arba galvakojus (moliuskus)): 70 mm, - standartiniai plačiažiočiai tralai (žvejojantys giliavandenes dugnines žuvis): 70 mm, - giliavandeniai dugniniai tralai vėžiagyviams, išskyrus omarus: 40 mm. Jokiais būdais ir jokiais įrenginiais negalima užkimšti žūklės priemonių tinklų akių ar mažinti jų atrankinio poveikio. Tačiau siekiant sumažinti tinklų dėvėjimąsi ir apgadinimą, prie jų galima tvirtinti apsauginius tinklo audinio skydus arba kitokias medžiagas, tačiau tik dugninio tralo maišiagalio apačioje. Tokie skydai gali būti tvirtinami tik prie priekinio ir šoninio tralo maišiagalio krašto. Apsauginius įrenginius galima naudoti tralo viršutinėje dalyje, tačiau juos gali sudaryti tik vienguba tinklo atraiža iš tos pačios medžiagos kaip ir maišiagalis, kurios išplėstų akių dydis turi būti bent 300 milimetrų. Draudžiama dvigubinti tiek viengubą, tiek daugiagiję maišiagalio audinio giją. Žvejojant tunus turi būti laikomasi Tarptautinės komisijos dėl Atlanto tuno apsaugos (ICCAT) tarptautinių standartų. M. Perkrovimas į kitus laivus Bet kuris Bendrijos laivas, norintis Senegalo vandenyse perkrauti sugavimus, turi laikytis toliau nustatytos tvarkos. Bendrijos laivų sugavimai turi būti perkraunami Senegalo uostuose. Atitinkamų laivų savininkai bent prieš 24 valandas turi pateikti Direction de la Protection et Surveillance des Pêches tokius duomenis: - perkrovimo operacijoje dalyvaujančių žvejybos laivų pavadinimus, - krovininių laivų pavadinimus, - perkraunamų žuvų rūšių kiekį tonomis, - perkrovimo datą. Perkrovimas laikomas išplaukimu iš Senegalo žvejybos zonos. Todėl laivai turi pateikti Žuvininkystės apsaugos ir stebėjimo direktoratui ataskaitas apie sugavimus ir informuoti, ar ketina toliau žvejoti Senegalo žvejybos zonoje, ar visiškai išplaukia iš jos. Bet koks sugavimų perkrovimas, neaptartas pirmiau, Senegalo žvejybos zonoje draudžiamas. Šią nuostatą pažeidusiam asmeniui skiriama Senegalo teisės aktuose numatyta bauda. N. Laivo sulaikymas ir baudų taikymas 1. Esant galimybei Europos Bendrijų Komisijos delegacija Senegale per 48 valandas informuojama apie bet kurio laivo, plaukiojančio su Bendrijos valstybių narių vėliavomis ir žvejojančių pagal Europos ekonominės bendrijos ir Senegalo Susitarimą dėl žvejybos, sulaikymą. Pateikiama tokia informacija: - laivo pavadinimas ir vėliava, su kuria jis plaukioja, - sulaikymo data, - sulaikymo koordinatės, - sulaikymo priežastys, - paskirta bauda, - užstatas už laikiną laivo paleidimą. Toks užstatas turi prilygti didžiausiai baudai ir sugavimų, kuriuos rengiamasi konfiskuoti, vertei. Laivas gali atnaujinti veiklą tada, kai jo savininkas sumoka pirmiau nurodytą užstatą. Kitaip laivas lieka prieplaukoje tol, kol bus atliktos reikiamos administracinės procedūros. Sudaromas žvejybos pažeidimų aktas, kuriame pateikiama visa svarbi informacija ir įrodymai. Aktą pasirašo jį sudarę pareigūnai, bet kokie liudytojai ir pažeidėjas, kuriam suteikiama galimybė pasiaiškinti. Gavusi sulaikymo aktą bylą sprendžia Direction de la Protection et Surveillance des Pêches. Bylai svarstyti ir pasiūlymams Žuvininkystės ir laivininkystės ministrui pateikti sušaukiamas šalies laivų sulaikymo komitetas. Antrasis laivo sulaikymo bylos sprendimo etapas negali trukti ilgiau kaip 20 dienų po to, kai Europos Sąjungos atstovybė Dakare buvo informuota apie laivo sulaikymą. Direction de la Protection et Surveillance des Pêches raštu informuoja savininką apie administracine tvarka jam skirtos baudos dydį. Jei savininkas sumoka baudą, užstatas tuojau pat grąžinamas. Jei savininkas nesutinka su administracinės procedūros išvadomis, jis turi teisę perduoti bylą nagrinėti kompetentingam teismui, su sąlyga, kad Senegalo institucijoms sumokėtas pirmiau minėtas užstatas. Jeigu priimamas teismo sprendimas ne laivo naudai, užstatas naudojamas skirtai baudai sumokėti. Jeigu priimamas laivą išteisinantis sprendimas, banko garantija grąžinama savininkui. 2. Europos Bendrijų Komisijos delegacija Dakare informuojama apie visas baudas, skirtas laivams, plaukiojantiems su Bendrijos valstybių narių vėliavomis ir žvejojantiems pagal Europos ekonominės bendrijos ir Senegalo Susitarimą dėl žvejybos ir jai pateikiama glausta ataskaita apie baudos skyrimo aplinkybes bei priežastis. --------------------------------------------------