49. ragina ES valstybes nares įvertinti daug problemų keliantį jųeksporto kreditavimo agentūrų teikiamų
kreditų daromą poveikį taikai, saugumui ir vystymuisi trečiosiose šalyse ir prašo visas valstybes nares
atskleisti visą informaciją apie ginklų eksporto kreditus, kurie tam tikrais vertinimais dabar siekia
20 proc., o kai kuriose valstybėse —net 50 proc. ir daugiau suteikiamų eksporto kreditų ir prašo vals-
tybes nares ypač įsipareigoti ateityje neteikti kreditų ginklų eksportui;
50. paveda Pirmininkams perduoti šiąrezoliuciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, valstybių narių
parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Parlamentiniam forumui dėl šaulių ginklų ir
lengvosios ginkluotės, Tarpparlamentinės Sąjungos asamblėjai, JAV kongresui ir Panafrikos parlamentui.
REZOLIUCIJA (1)
dėl vandens besivystančiose šalyse
AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,
— susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.,
— atsižvelgdama įEuropos bendrijos steigimo sutarties 177, 178, 179, 180, 181 ir 181a straipsnius,
— atsižvelgdama įEKR ir ES partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu mieste
(Benine), ir ypač į jo 32 straipsnį, kuriame pripažįstama būtinybė produktyviau naudoti AKR valstybių
gamtinius išteklius,
— atsižvelgdama į4-ojo Pasaulio vandens forumo, vykusio 2006 m. kovo 16-22 d. Mechiko mieste,
rezultatus,
— atsižvelgdama į1992 m. Rio de Žaneire vykusioje Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos ir plėtros konfe-
rencijoje patvirtintą 21 darbotvarkę ir visų pirma įjos 18 dalį,
— atsižvelgdama įTūkstantmečio deklaraciją ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) bei Jungtinių Tautų
Tūkstantmečio projekto darbo grupės galutinį pranešimą (2005 m.) dėl vandens ir sanitarinių įrengimų
„Sveikata, orumas ir plėtra: kaip tą pasiekti?“,
— atsižvelgdama įPasaulio viršūnių susitikime dėl tvaraus vystymosi, vykusio 2002 m. rugpjūčio 26 d. —
rugsėjo 4 d. Johanesburge, patvirtintą politinę deklaraciją, kurioje buvo numatyti prioritetiniai veiksmai
penkiose pagrindinėse srityse, kuriuos reikia vykdyti siekiant užtikrinti JT Tūkstantmečio tikslų įgyven-
dinimą. Pagrindinės sritys: vanduo ir sanitariniai įrengimai, energetika, sveikata, žemės ūkis, biologinė
įvairovė,
— atsižvelgdama įKopenhagoje vykusį (1995 m.) Pasaulio viršūnių susitikimą dėl socialinės plėtros ir jo
deklaraciją dėl vandentiekio ir sanitarinių įrengimų, siekiant kovoti su skurdu,
— atsižvelgdama įtarptautinę Bonos konferenciją (2001 m.) dėl gėlo vandens,
— atsižvelgdama įMar del Platoje surengtą Jungtinių Tautų konferenciją dėl vandens ir jos veiksmų planą
dėl vandens išteklių vertinimo ir naudojimo (1977 m.),
— atsižvelgdama įpasaulinį konsultavimąsi Naujajame Delyje (1990 m.) dėl sveiko vandens tiekimo ir
atitinkamų priemonių dėl atliekų šalinimo įgyvendinimo,
— atsižvelgdama į37-osios Afrikos vienybės organizacijos (OUA) viršūnių susitikime priimtą pagrindų
dokumentą, kuriame numatoma, kad 9-asis iš 10-ies Naujosios partnerystės Afrikos vystymuisi
(NEPAD) tikslų yra„kurti ir tobulinti infrastruktūras, apimančias ir informacijos bei komunikacijos
technologijų, energetikos, transporto, vandens, sanitarinių įrengimų sritis“,2006 12 30 C 330/31 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1)Šiąrezoliucij ąAKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja patvirtino 2006 m. lapkričio 23 d. Bridžtaune (Barbadose).
— atsižvelgdama į2003 m. rugsėjo 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vandens valdymo besivystan-
čiose šalyse ir ES plėtros bendradarbiavimo prioritet ų(P5_TA(2003)0377),
— atsižvelgdama įES vandens iniciatyvą, pateiktą 2002 m. Johanesburbo Pasaulio viršūnių susitikime dėl
darniosios plėtros,
— atsižvelgdama į2004 m. pateiktą AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę,
— atsižvelgdama į2003 m. kovo mėn. 3-ajame Kioto pasauliniame vandens forume pristatytą pranešimą
dėl vandens klausimų finansavimo,
— atsižvelgdama į2006 m. kovo 9 d. pateiktą Jungtinių Tautų pasaulinę ataskaitą dėl vandens išteklių
vertinimo „Vanduo —tai bendra atsakomybė“,
— atsižvelgdama įSocialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR/ES 3916/06/gal.),
A. kadangi 1,1 milijardo žmonių neturi tinkamo priėjimo prie geriamojo vandens ir 2,6 milijardo žmonių
neturi tinkamų sanitarinių įrengimų (WHO/UNICEF JMP 2004 m.) (1),
B. kadangi dėl demografinio augimo iki 2015 m. 1,1 milijardo žmonių reikės aprūpinti geriamuoju
vandeniu, o 2,6 milijardo sanitariniais įrengimais, iš kurių atitinkamai 400 ir 410 mln. žmonių yra
Afrikoje; pažymi, kad geriamojo vandens poreikis nenuslūgs, o augs, nes iki 2050 m. pasaulio populia-cija bus daugiau kaip 9 milijardai žmonių,
C. kadangi jau nebereikia įrodinėti vandens svarbos socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, nes vanduo
yra gamybos veiklos dalis, atlieka svarbų vaidmenį žemės ūkio, žuvininkystės, sveikatos, pramonės,
energetikos, ekosistemų ir biologinės įvairovės apsaugos ir visose žmonių gerovei skirto vartojimo
srityse,
D. kadangi galimybė naudotis geriamuoju vandeniu yra pripažinta pagrindine žmogaus teise, kurią susti-
prina tarptautinės socialinių, ekonominių ir kultūrinių teisių konvencijos, ir kadangi žmogaus gyve-
nimui ir gerovei būtinas vanduo turi būti laikomas ne tik prekybiniu, bet ir socialiniu produktu,
E. kadangi vanduo ir sanitariniai įrengimai yra pagrindinės visų Tūkstantmečio vystymosi tikslų temos, į
kurias būtina tinkamai atsižvelgti siekiant šiųtikslų,
F. kadangi jokia kovos su skurdu strategija negali ignoruoti žmonėms gyvybiškai svarbių vandens poreikių
ir būtinybės užtikrinti tinkamą ir tvarų šio pagrindinio ištekliaus valdymą visos visuomenės naudai,
G. kadangi tvarios ekologinės vandens asenizacijos skatinimas užtikrina sveiką vandenį ir trąšas maisto
produktus gaminančiame žemės ūkyje; pažymi, kad Tūkstantmečio vystymosi tiksluose vanduo nuro-
domas kaip esminis aplinkos apsaugos aspekto elementas,
H. kadangi galimybių naudotis geriamuoju vandeniu ir sanitariniais įrengimais trūkumas yra daugelio ligų
priežastis; kadangi su higienos stygiumi susijusios infekcijos, sanitarinė rizika gyventojams Afrikoje yra
milžiniška ir daugiausia nulemta užterštų vandens išteklių, netinkamo vandens naudojimo ar tam tikros
nehigieniškos elgsenos,
I. kadangi pasaulio vandens ištekliai yra nevienodai pasiskirstę: 60 proc. pasaulio gėlo vandens yra devy-
niose valstybėse (Brazilijoje, Rusijos Federacijoje, Kanadoje, Indonezijoje, Kinijoje, Kolumbijoje, JAV,Peru ir Indijoje), o mažai gėlo vandens turinčios valstybės daugiausia yra salos, mažos valstybės ir saus-
ringos šalys (tarp kurių: Izraelis, Libija, Mauritanija, Žaliasis Kyšulys, Džibutis, Kuveitas),2006 12 30 C 330/32 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) http://www.epp-ed.org.
J. kadangi trys valstybės iš keturi ų, dažnai skirtingos politiniu, kultūriniu ir ekonominiu požiūriu, yra
įsikūrusios prie tų pačių kelias valstybes kertančių upių, o kadangi nėra bendro susitarimo dėl protingo
ir tinkamo naudojimo, gyvybės šaltinis —vanduo, tampa galimu nesutarimų, kurie gali sukelti
konfliktus, šaltiniu,
K. kadangi Afrikos ir Azijos šalyse galimybė gauti vandens priklauso nuo daugelio sezoninių svyravimų ir
periodinių sausros ir potvynių ciklų, o kai kurios pakrantės ir salų valstybės susiduria su užterštų
vandenų, įsimaišančių į gėlo vandens klodus, problema,
L. kadangi sausros reiškinys dažnai atsiranda dėl netinkamo dirvo žemio naudojimo, per didelių ganyklų,
miškų kirtimo, netvarių didelių drėkinimo projektų įgyvendinimo,
M. kadangi vykstantys demografiniai pokyčiai, auganti urbanizacija, klimato, ekologiniai, ekonominės
struktūros ir kiti pokyčiai yra didelis iššūkis vandens valdymui besivystančiose, ypač Sahelio teritorijoje
esančiose, šalyse,
N. kadangi intensyviam ir produktyviam žemės ūkiui sunaudojama apie 70 proc. gėlo vandens drėki-
nimui, prarandant 40 proc. vandens, o laukų drėkinimo technikų gerinimas turėtų leisti sutaupyti dide-
lius vandens kiekius ir padidinti žemės ūkio produkciją, siekiant kompensuoti lietaus teikiamą vandenį,
kuriuo laistomas derlius nepatenkina visų mitybos poreikių,
O. kadangi siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, kuriais siekiama per pusę sumažinti
blogai besimaitinančių gyventojų skaičių, būtina, kad per 10 ateinančių metų dabartinis vandens
poreikis maistui išaugtų 50 proc.,
P. kadangi daugelyje Afrikos kaimų žmonės neturi šulinių, jų būstai nėra sujungti įtinklą, jie neturi nei
geriamojo vandens, nei lietaus cisternų,
Q. kadangi atitinkamų sanitarinių įrengimų technologijų vystymas ir skatinimas, vidaus finansinius ište-
klius sutelkiančių strategijų įgyvendinimas ir bendruomenių dalyvavimas leis per ateinantį dešimtmetį
vietos lygmeniu paspartinti tvarią asenizacijos praktiką,
R. kadangi finansinių išteklių infrastruktūroms atnaujinti, esamiems įrengimams prižiūrėti ir tvarkyti
trūkumas, atsirandantis dėl didelių paslaugų kainų, neišvengiamai lemia vandens paslaugų pablogėjimą
ir vargingų gyventojų atskirtį visų pirma šalia miestų esančiose zonose,
S. kadangi racionaliai tvarkant vandenį turi dalyvauti vietos gyventojai, o ypač svarbus moterų vaidmuo,
nepriklausomai nuo to, ar tvarkymas vykdomas šalies, regiono ar vietos lygmeniu. Taip pat turi būti
taikomi atitinkami tarifai, leidžiantys visiems naudotis vandeniu savo esminiams poreikiams patenkintiir užtikrinti veiksmingą vandens naudojimą, už kurį vartotojai jaustų atsakomybę,
T. kadangi besivystančių šalių vyriausybėms nepavyksta įvesti tiekimo išlaidoms adekvačių vandens tarifų,
U. kadangi techninių, finansinių iržmoniškųjų priemonių trūkumas kyla dėl blogo vandens išteklių ir
vandens paslaugų valdymo,
V. kadangi vandens išteklių valdymo, privatizacijos ir visuomeninių paslaugų liberalizavimo politika,
užuot paskatinusi tvarų priėjimą prie geriamojo vandens, švietimo, sveikatos, būstų ir energetikos
sąlygų gerinimo vystymą, dar labiau paspartino pietinių šalių, kurių turimi ištekliai daugiau skirti skolai
grąžinti, išorės įsiskolinimo procesą,
W. kadangi privatus sektorius besivystančiose šalyse vis dar mažai dalyvauja vandens tiekimo ir aseniza-
cijos sektoriuose,
X. kadangi privatus dalyvavimas teikiant vandens tiekimo paslaugas išlieka ginčytinas dėl to, kad visuotinė
ir visiems vienodai taikytina galimybė naudoti vandenį turi būti laikoma neatimama teise; kadangi vis
dėlto privatus sektorius kai kuriais atvejais gali finansiškai ir valdymo atžvilgiu padėti teikti vandens
tiekimo paslaugas ir prisidėti naujomis technologijomis ir įgūdžiais,2006 12 30 C 330/33 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
Y. kadangi daugelis besivystančių šalių ištiesų nori per vystymosi politikos sritis ir strategijas (decentrali-
zacija, kova su skurdu, integruotas vandens išteklių valdymas) imtis spręsti su vandeniu, higiena ar sani-
tariniais įrengimais susijusius klausimus bei įgyvendinti iniciatyvas dėl vandens ir sanitarinių įrengimų
finansavimo (ES, Naujoji partnerystė užAfrikos plėtrą (NEPAD), Azijos plėtros bankas (BAD), Afrikos
ministerijų konferencija dėl vandens (AMCOW), …),
Z. kadangi siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų Europos lygmeniu priimtos iniciatyvos, visų pirma
AKR ir ES vandens priemonė, kuria siekiama skatinti šių šalių vargingiausių gyventojų galimybę
naudotis geriamuoju vandeniu ir sanitariniais įrengimais, aktyviai sprendžiant finansavimo trūkumo
klausimą,
AA. kadangi Europos Sąjunga ir jos narės per metus teikia 1,4 milijardo eurų vandeniui ir sanitariniams
įrengimams besivystančiose šalyse, todėl ES yra didžiausia pasaulyje paramos šiame sektoriuje teikėja,
AB. kadangi ES vandens iniciatyva siekiama padidinti tarptautinį susitelkimą įgyvendinant Tūkstantmečio
vystymosi tikslus ir Pasaulio viršūnių susitikimo dėl darniosios plėtros tikslus dėl geriamojo vandens ir
sanitarinių įrengimų per strateginę regionų partnerystę, įkurią įtraukiamos visos suinteresuotos šalys:
vyriausybės, pilietinė visuomenė, vietos valdžios institucijos ir privatusis sektorius,
1. dar kartą pabrėžia, kad galimybė visiems be diskriminacijos gauti geriamojo vandens yra teisė, ir mano,
kad vystymosi ir kovos su skurdu politikoje bei strategijose turėtų būti atsižvelgiama įgyvybiškai svar-
bius gyventojų, ypač skurdžiausiai gyvenančių, vandens poreikius ir įbūtinybę užtikrinti tinkamą ir
tvarų vandens išteklių valdymą visos visuomenės labui;
2. prašo AKR šalių įgyvendinti drėkinimo technikoms palankias žemės ūkio strategijas ir politiką, kurios
leistų sutaupyti didelius vandens kiekius ir vandens valdymą laikyti prioritetu, leidžiančiu kurti tvarią
maisto saugą;
3. pataria AKR šalims įgyvendinti naujus vandens gamybos ir vartojimo būdus, grindžiamus tvariu inte-
gruotų vandens išteklių tvarkymu atsižvelgiant įvandens ekonominį ir socialinį aspektą, pabrėžiant
ekologinį žemės ūkį, pagrįstą vidaus išteklių sutelkimu, atitinkamų technologijų skatinimu ir visų
veikėjų dalyvavimu;
4. ragina ES ypač atkreipti dėmesį į AKR šalis, kuriose ypač ryškus vandens trūkumas, sukeliantis sausras
ir badą, skiriant daugiau finansinių išteklių;
5. pripažįsta, kad vandens išteklių privatizacija besivystančiose šalyse ir toliau lieka opus ir ginčytinas
klausimas, kurį reikia deramai spręsti; ragina kuriant vandens išteklių valdymo privatizavimo ir viešųjų
paslaugų liberalizavimo politiką AKR šalyse nuosekliai spręsti socialinės atsakomybės klausimą ir susieti
šiąpolitiką su sąlyga, kad vanduo, ypač neturintingiausiems asmenims, bus tiekiamas ir sanitarinių
įrenginių paslaugos bus teikiamos gausiau bei už prieinamą kainą ir kad būtina pripažinti visuotinę
visiems vienodą teisę naudoti vandenį;
6. ragina nutraukti tarptautinį dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose bei tarptautinėse finansinėse insti-
tucijose vykdomose derybose besivystančioms šalims daromą spaudimą liberalizuoti savo vandens
pramonę, nes tai kenkia šioje srityje teikiamoms jų viešosioms paslaugoms;
7. primena, kad nors vanduo ir sanitariniai įrengimai yra visuotinai aktualūs klausimai, jie vis dar nėra
tinkamai įtraukti įkitų susijusių sektorių, pvz., žemės ūkio, pramonės, sveikatos, švietimo, miškinin-
kystės, aplinkos apsaugos, vystymo veiklą;
8. pažymi, kad vandens ištekliai blogėja dėl klimato kaitos ir primena, kad dinamiškas ir tvarus vandens
ekosistemų valdymas yra svarbiausias dalykas siekiant apsisaugoti nuo neigiamo klimato kaitos
poveikio ir jį sušvelninti;2006 12 30 C 330/34 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
9. primena, kad siekiant užtikrinti vandens tiekimą būsimoms kartoms, didinant maisto saugą ir gerinant
žmonijos higienos ir sanitarinę elgseną būtina gausiau informuoti apie tvarią valdymo praktiką;
10. ragina imtis integruoto vandens išteklių tvarkymo, atsižvelgiant įvisokeriopą teisėtą naudojimą ir
poreikius, pabrėžiant dirvožemio ir vandens naudojimo integravimą, upių aukštupių iržemupių sritis,
pakrantės zonų valdymą ir paviršinių bei požeminių vandenų tvarkymą;
11. pripažįsta, kad lytis ir kultūra atlieka tam tikrą vaidmenį vandens ir sanitarinių įrengimų vystyme, ir
primena, kad sprendimus reikia derinti prie vietos kultūrinių ir lyčių vaidmenų;
12. primena, kad tvarių galimybių gauti vandens ir vandens valdymo būdas besivystančiose šalyse priklauso
nuo tvirto vietos politinio susitarimo, skaidrumo ir suinteresuotų šalių nuosavybės;
13. primena atsakingos vandens vartotojų elgsenos vystymo, vandens tvarkyme pereinant nuo tiekimo
būdo prie paklausa grindžiamo būdo, svarbą;
14. mano, kad valstybės institucijos turėtų išsaugoti vandens valdymo kontrolę, suteikti visiems galimybę
jo gauti ir išlaikyti skaidrias tarifų sistemas;
15. mano, kad atsižvelgiant įneturtingų, labai įsiskolinusių šalių iniciatyvą surinkti finansiniai ištekliai turi
būti panaudoti gyvybiškai svarbiems sektoriams, pvz., vandens ir sanitarinių įrengimų, švietimo ir svei-
katos sektoriams, finansuoti;
16. skatina ES ir AKR šalis naudoti naujoviškas finansavimo priemones, pvz., vietos, šalies, regiono ir
žemyno paramos fondų, kurie remia vandens politiką ir esamas viešojo ir privataus finansavimo prie-
mones, kūrimui;
17. prašo ES tęsti AKR šalims skirtas iniciatyvas dėl tvarių galimybių naudotis vandeniu, siekiant, kad
vandens tvarkymas taptų svarbiausiu strateginiu prioritetu, leidžiančiu AKR valstybėms sumažinti silp-
niausių šalių struktūrinį pažeidžiamumą;
18. ragina stiprinti ES ir AKR bendradarbiavimo proceso galimybes vandens ir sanitarinių įrenginių srityje;
ragina AKR šalis vystymosi strategijoje ir planuose didesnį prioritet ąteikti vandeniui ir sanitariniams
įrenginiams, o Europos Sąjungą ragina reaguoti koordinuotai, taikant vandens iniciatyvą, AKR ir ES
vandens infrastruktūros priemonę ir Komisijos bei valstybių narių paramos vystymuisi programas;
19. ragina ES remti hidrantų ir upių nykimo lygumose mokslinius tyrimus; išnykus upėms, gali susidaryti
pelkės, išgaruoti 50 proc. vandens išteklių ir pradėti trūkti jodo, kurio reikia upių žuvims, o tada jodo
pradės trūkti ir gyventojams, ypač vaikams;
20. ragina Komisiją išnagrinėti ir įvertinti AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę ir savo finansuotus
projektus siekiant nustatyti, ar 10-ajame EPF reikia numatyti konkretų papildomų iniciatyvų finansa-
vimą;
21. pripažįsta būtinybę išesmės didinti finansinius išteklius, skirtus užtikrinti infrastruktūrų atnaujinimą,
vandens ir sanitarijos įrengimų priežiūrą ir tvarkymą, siekiant pagerinti paslaugas ir padidinti didelės
gyventojų dalies, neturinčios galimybių mokėti didelius mokesčius už vandens paslaugas, dalyvavimą;
22. primena, kad pagrindinis Vandens iniciatyvos tikslas —stiprinti politinius įsipareigojimus vandens
srityje, gerinti vandens valdymo efektyvumą vykdant dialogą su visais suinteresuotais asmenimis, taip
pat ir pilietine visuomene, viešuoju ir privačiu sektoriais, skatinti paklausa grindžiamą pagalbos teikėjų
indėlių koordinavimo būdą; ragina valstybes nares ir Komisiją sustiprinti paramą ir dalyvavimą siekiant
šiųtikslų;2006 12 30 C 330/35 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
23. ragina stiprinti institucijas ir kurti pajėgumus, skirtus gerinti vandens valdymą ir kovoti su korupcija,
naudojant teisines priemones ir politines reformas, žmogiškųjų išteklių vystymą, mokymą ir tinklų
kūrimą;
24. ragina AKR šalis, turinčias bendrą hidrografinį baseiną, gerinti koordinavimo politiką, intervencijos
strategijas ir vandens išteklių valdymą, visų pirma kuriant ir (arba) stiprinant regioninių organizacijų,
atsakingų užvandens politiką, siekiant teisėjauti vandens naudojimo konfliktams, pajėgumus, leidžian-
čius skatinti dalijimosi ir paramos kultūrą, prisiimant atsakomybę užbendro turto valdymą; ragina ES
valstybių narių vyriausybes ir tarptautinę bendruomenę remti AKR šalių pastangas;
25. ragina įvairius vandens vartotojus pradėti platų dialogą vietos, šalies ar tarptautiniu lygmeniu, siekiant
plėtoti veiksmingą įvairius sektorius apimantį planavimą, vykdyti atitinkamą rezervuarų valdymą,
plėtoti duomenų apie dvišalius vandens projektus bazę, skatinti ilgalaikį aukštojo mokslo institucijų
giminiavimąsi ir bendradarbiavimą, dalytis vietinėmis žiniomis, saugoti ekosistemas;
26. paveda pirmininkams šiąrezoliuciją perduoti AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų
generaliniam sekretoriatui, Afrikos Sąjungai ir visoms už vandens valdymą atsakingoms institucijoms.
REZOLIUCIJA (1)
dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) apžvalgos
AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,
— susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.,
— atsižvelgdama įDarbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,
— atsižvelgdama įKeiptaune (Pietų Afrikoje) priimtą savo 2002 m. kovo 21 d. rezoliuciją (2),
— atsižvelgdama įKotonu susitarimo 37 straipsnio 1 dalį, kurioje teigiama, kad derybos dėl EPS vyksta
parengiamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi vėliausiai 2007 m. gruodžio 31 d.,
— atsižvelgdama į2006 m. balandžio 14 d. Nairobyje (Kenijoje) priimtą Afrikos Sąjungos valstybių narių
prekybos ministrų deklaraciją,
— atsižvelgdama įEuropos Parlamento 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susi-
tarimų (EPS) poveikio vystymuisi (3),
— atsižvelgdama įBendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač jo XXIV straipsnį,
— atsižvelgdama į2006 m. gegužės 28-31 d. Port Morsbyje vykusioje AKR Ministrų Tarybos 83-ojoje
sesijoje priimtus susitarimus, rezoliucijas ir deklaracijas, ypač sprendimą Nr. 2 dėl ekonominės partne-
rystės susitarimų,
A. kadangi reikia kritiškai įvertinti EPA derybas,
B. kadangi daugumoje regionų derybose dėl EPS beveik pasiekta aklavietė, nes nesutariama, kaip aiškinti
sąvoką „vystomasis aspektas“, kuri turėtų būti pagrindinis diskusijų dėl EPS elementas,
C. kadangi firmoms ir specialioms įmonėms iš Europos pusės iki šiol nebuvo suteikta vystomajam
aspektui skirto finansavimo,2006 12 30 C 330/36 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1)Šiąrezoliucij ąAKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja patvirtino 2006 m. lapkričio 23 d. Bridžtaune (Barbadose).
(2) OL C 231, 2002 9 27, p. 41.
(3) OL C 292 E, 2006 12 1, p. 121.