REZOLIUCIJA

„Siekiant energijos vartojimo efektyvumo, energijos šaltinių įvairinimo ir energetinės nepriklausomybės; poreikių, susijusių su Europos energetikos politikos stiprinimo ir grėsmių energetiniam saugumui mažinimo Rytų partnerystės šalyse pajėgumais, tenkinimas“

(2021/C 361/03)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

— atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 11 d. patvirtintas Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m.,

— atsižvelgdama į 2020 m. kovo 18 d. Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo didinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“,

— atsižvelgdama į dokumentą „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, patvirtintą 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime,

— atsižvelgdama į Europos Sąjungos ratifikuotą Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, prie kurio taip pat yra prisijungusios Rytų partnerystės šalys,

— atsižvelgdama į ES ir Sakartvelo, ES ir Moldovos bei ES ir Ukrainos asociacijos susitarimus, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

— atsižvelgdama į ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

— atsižvelgdama į Energijos bendrijos sutartį, kurios susitariančiosios šalys yra trys asocijuotosios šalys, o Armėnija – sutarties stebėtoja,

— atsižvelgdama į ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), visų pirma nuostatas dėl energetikos, ir į vykstančias derybas dėl tvirtesnio susitarimo,

— atsižvelgdama į 3-iosios Rytų partnerystės platformos „Sujungiamumas, energijos vartojimo efektyvumas, aplinka ir klimato kaita“ ir ypač energetikos grupės darbą,

— atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 9 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją „2030 m. strategijos „Trejetas plius“ ateitis. Rytų partnerystės ateities kūrimas“,

A. kadangi energetinis saugumas – tai esminis ES valstybių narių ir rytinių šalių partnerių nacionalinio saugumo elementas; kadangi, siekiant didinti energetinį saugumą, apriboti priklausomybę nuo dominuojančių tiekėjų importo ir skatinti socialinį, ekonominį ir politinį stabilumą regione, nepaprastai svarbu didinti sujungiamumą, vidaus atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą;

B. kadangi Europos Sąjunga visada rodė norą užmegzti ilgalaikius ir veiksmingus dvišalius bei daugiašalius santykius su rytinėmis šalimis partnerėmis, daug dėmesio skiriant energetikos sektoriui; kadangi šios partnerystės, grindžiamos bendromis vertybėmis ir taisyklėmis, abipusiais interesais ir įsipareigojimais, taip pat bendros atsakomybės jausmu ir atsakingumu, tikslas – pasiekti apčiuopiamų rezultatų regiono piliečiams, be kita ko, energijos vartojimo efektyvumo srityje;

C. kadangi ES ir rytinės šalys partnerės bendrai įsipareigojo įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; kadangi klimato kaita – problema, kurios negalima ignoruoti; kadangi labai reikalingos žaliosios investicijos į energijos vartojimo efektyvumą ir savivaldybių infrastruktūrą, siekiant visame regione stiprinti aplinkos atsparumą ir atsparumą klimato kaitai; kadangi pereinant prie švarios energetikos, mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skatinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą daugeliu atvejų taip pat prisidedama prie energetinio saugumo didinimo;

D. kadangi akivaizdu, jog Rusijos Federacija yra didžiausia energijos tiekėja daugumoje Europos šalių ir šis aspektas dažnai naudojamas kaip politinio spaudimo priemonė ir svertas; kadangi pastarojo meto įvykiai ES ir Rusijos diplomatiniuose santykiuose, ypač Aleksejaus Navalno įkalinimas ir Europos diplomatų išsiuntimas iš Rusijos per Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Josepho Borrellio susitikimą su Rusijos užsienio reikalų ministru Sergejumi Lavrovu, rodo, kad Rusija gali būti nepatikima partnerė; kadangi dėl didelės priklausomybės nuo Rusijos dujų kyla grėsmė Europos Sąjungos ir jos partnerių energetiniam saugumui bei ekonominiam stabilumui;

E. kadangi energetinis saugumas ir perėjimas prie švarios energetikos – tai neatsiejamos dviejų iš penkių ilgalaikių Rytų partnerystės politikos tikslų po 2020 m. dalys;

F. kadangi rytinės šalys partnerės modernizuoja savo energetikos srities teisės aktus ir infrastruktūrą bei įgyvendina atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo politiką, tačiau tolesnė ES parama yra būtina siekiant teikti techninę pagalbą ir stebėti jos įgyvendinimą bei sukurti reikiamas investicijų programos sąlygas;

G. kadangi ES ir jos valstybių narių parama atliko svarbų vaidmenį gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir plėtojant energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių rytinėse šalyse partnerėse, be kita ko, įgyvendinant projektus, susijusius su pastatų energijos vartojimo efektyvumu, centralizuotu šildymu, miesto transportu, gatvių apšvietimu, atsinaujinančiąja energija (saulės energija, hidroenergija, biomase) ir kt., finansuojamus, inter alia, Kaimynystės investicijų platformos, Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos partnerystės (E5P) lėšomis arba pagal Merų paktą; kadangi energinio naudingumo didinimo galimybės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimo potencialas rytinėse šalyse partnerėse, palyginti su ES valstybėmis narėmis, vis dar yra labai dideli;

H. kadangi įgyvendinant ES ir kitų partnerių remiamus projektus buvo padedama kurti jungtis ir modernizuoti infrastruktūrą visame regione, siekiant padidinti susijusių šalių energetinį saugumą, pavyzdžiui, sukurti Rumunijos ir Moldovos dujų ir energetikos tinklų jungtis, Armėnijos ir Sakartvelo energetikos tinklų jungtis arba pietinį dujų koridorių (įskaitant atitinkamas jungiamąsias linijas);

I. kadangi energijos nepriteklius vis dar yra didelė daugelio rytinių šalių partnerių namų ūkių problema;

J. kadangi Europos žaliajame kurse ES numato tvirtas aplinkos, energetikos ir klimato srities partnerystes įgyvendinant Rytų partnerystę; kadangi, remiantis dokumentu „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, bus nustatyti nauji 2021–2030 m. laikotarpio Rytų partnerystės tikslai;

K. kadangi, remiantis dauguma vertinimų, pasaulinės iškastinio kuro atsargos bus išeikvotos 2060 m.; kadangi šis aspektas turėtų paskatinti ES ir visus jos partnerius siekti įvairinti savo energijos rūšių derinį, be kita ko, skirti didesnį dėmesį atsinaujinantiesiems energijos ištekliams;

1. pakartoja, kad pritaria tvirtesniam ES ir rytinių partnerių bendradarbiavimui energetikos srityje ir specialiai pritaikytų strategijų rengimui, siekiant skatinti platesnio užmojo bendradarbiavimo ir integracijos formas, jei to pageidauja šalys partnerės, kad būtų padidintas jų energetinis saugumas ir atsparumas, kartu apsaugant aplinką, prisidedant prie klimato politikos tikslų pasiekimo ir skatinant asocijuotųjų šalių integraciją į Europos energijos rinką, atsižvelgiant į 2030 m. strategiją „Trejetas plius“; nurodo, kad valstybių narių bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis ir partneriais energetikos politikos įgyvenimo srityje yra nepaprastai svarbus siekiant sukurti atvirą, saugią ir konkurencingą Europos energijos rinką;

2. pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir aplinkos apsaugos srityje, laikantis Europos žaliojo kurso, ir vykdyti plataus užmojo klimato ir aplinkos politiką, visų pirma vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą; ragina Komisiją į ES sektorių politiką, ypač Europos žaliąjį kursą, plačiai įtraukti rytines šalis partneres; šiuo atžvilgiu ragina nustatyti visapusišką reguliavimo sistemą, kuria būtų užtikrinta ir palengvinta prieiga prie finansavimo ir kitų paskatų mechanizmų, ir remti veiksmingesnį energetikos politikos įgyvendinimą; ragina rytinius partnerius nustatyti aiškius atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, įgyvendinamus iki 2030 ir 2050 m.;

3. pakartoja, kad visiems Europos Sąjungos ir jos šalių partnerių piliečiams reikia užtikrinti patikimą, saugią, nepriklausomą ir ekologiškai tvarią energiją už prieinamą kainą;

4. pripažįsta dideles rytinių šalių partnerių pastangas ir pažangą kovojant su plačiai paplitusia korupcija; vis dėlto mano, kad dar yra daug su korupcija susijusių problemų, kurias reikia spręsti, ir ragina atitinkamas valdžios institucijas sustiprinti priemones jai panaikinti, teisinei valstybei stiprinti ir geram valdymui skatinti – gali padėti paremti Rytų partnerystės politikoje po 2020 m. numatytas sektorių reformas, be kita ko, energetikos sektoriuje;

5. pakartoja, kad svarbu mažinti energetikos sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; mano, kad būtinas glaudesnis ES ir rytinių šalių partnerių bendradarbiavimas siekiant spręsti energetinio saugumo ir patikimumo, energijos vartojimo efektyvumo, energijos nepritekliaus ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus plėtros klausimus;

6. pažymi, kad energijos suvartojimo intensyvumas rytinėse šalyse partnerėse tebėra gerokai didesnis už ES vidurkį ir akcentuoja didžiules energijos taupymo šiose šalyse galimybes; pažymi, kad didinant energijos vartojimo efektyvumą labai padedama mažinti energijos nepriteklių; atkreipia dėmesį į tai, kokia svarbi yra nacionalinė pastatų renovacijos politika ir reguliavimo bei institucinių sistemų, pagal kurias apibrėžiami minimalūs pastatų energijos vartojimo efektyvumo standartai, numatomos paskatos renovuoti pastatus ir didinti energijos vartojimo efektyvumą pramonės šakose bei MVĮ, skatinamas energetikos infrastruktūros optimizavimas, be kita ko, prireikus taikant minimalius viešųjų pirkimų energijos vartojimo efektyvumo kriterijus, ir užtikrinama tinkama informacija vartotojams, įskaitant tikslų energijos suvartojimo matavimą, nustatymas, galiojimas ir vykdymo užtikrinimas; pabrėžia, kad skiriant ES finansavimą viešųjų pastatų renovacijai bendradarbiaujant su rytinėmis šalimis partnerėmis turėtų būti įvertinta galimybė nustatyti minimalius energijos vartojimo efektyvumo standartus;

7. pažymi, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra – nepaprastai svarbus pastangų siekiant pereiti prie švarios energijos, didinti konkurencingumą ir energetinę nepriklausomybę, kartu prisidedant prie darbo vietų kūrimo vietoje, elementas; teigiamai vertina tai, kad Rytų partnerystės energetikos grupėje sukurtas regioninis atsinaujinančiosios energijos tinklas, kuriam vadovauja Lietuva ir Sakartvelas; ragina, remiant ES, kurti panašius dvišalius ar daugiašalius rytinių šalių partnerių ir ES valstybių narių tinklus;

8. pabrėžia, kad investicijos, kuriomis siekiama užtikrinti nepriklausomą ir saugų energetikos sektorių ES ir rytinėse šalyse partnerėse, taip pat turi būti paremtos tvariomis investicijomis į atsinaujinančiosios energijos sektorių;

9. pabrėžia, kad reikia toliau dėti pastangas siekiant gerinti sujungiamumą tarp rytinių šalių partnerių bei su transeuropiniais energetikos tinklais ir sukurti tvirtą tarpvalstybinę infrastruktūrą, pradedant visapusišku tikslų, anksčiau nustatytų dokumente „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, įgyvendinimu; ragina nuolat teikti paramą siekiant sukurti techninius sujungiamumo projektų pajėgumus; ragina naudotis įvairiais maršrutais ir toliau plėtoti Juodosios jūros pakrantės ir ES valstybių narių jungtis;

10. teigiamai vertina tai, kad pradėtas naudoti pietinis dujų koridorius, kuris duoda didelės naudos įvairinimo ir ekonominių galimybių požiūriu; teigiamai vertina tai, kad pradėtos vykdyti komercinės operacijos ir transportuotos pirmosios dujos Transadrijos dujotiekiu (1); pabrėžia, kad svarbu Rytų ir Vidurio Europą sujungti su pietiniu dujų koridoriumi; teigiamai vertina tai, kad pradėtas naudoti Jasų–Ungenio dujotiekis tarp Rumunijos ir Moldovos Respublikos, kuris padidino tiekimo įvairinimą ir labai pagerino regiono energetinio saugumo padėtį;

11. teigiamai vertina Juodosios jūros perdavimo linijos plėtrą ir ragina daugiau dėmesio skirti elektros energetikos sistemų jungčių, taip pat pažangiųjų tinklų kūrimui bei finansavimui, siekiant užtikrinti reikiamą infrastruktūrą, kad būtų pasiekti klimato ir energetikos tikslai; pabrėžia, kad elektros tinklų saugumas yra pagrindinis energetinio saugumo elementas ir ragina ES labiau remti rytinių partnerių, norinčių siekti sinchronizacijos su Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklu (ENTSO-E), pastangas;

12. pripažįsta didelę finansinę ir techninę paramą, kurią ES, koordinuodama veiksmus ir bendradarbiaudama su kitais tarptautiniais subjektais, teikia rytiniams partneriams ir kuria siekiama skatinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir sujungiamumą; ypač teigiamai vertina darbą, atliekamą pagal iniciatyvą „ES4Energy“, Anglių pramonės regionų pertvarkos iniciatyvą Vakarų Balkanuose ir Ukrainoje, investicijas ir paskolas, skirtas reformoms įgyvendinti, pagal Kaimynystės investicijų platformą, Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos partnerystę (E5P), Merų paktą ir ES biudžeto garantijas Europos investicijų banko bei kitų tarptautinių finansų įstaigų suteiktoms paskoloms;

13. ragina rytines šalis partneres bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ES turimų energetikos technologijų importo klausimu ir keistis gerąja patirtimi energetikos politikos bei administravimo srityse; nurodo, kad yra didelis žinių perdavimo ir tarpinstitucinio pertvarkymo bei bendradarbiavimo siekiant užtikrinti didesnę žaliųjų technologijų dalį poreikis; mano, jog, siekiant bendrų tikslų, būtina, kad ES ir Rytų šalių partnerių universitetai bei mokslinių tyrimų centrai bendradarbiautų;

14. pripažįsta, kad ES valstybės narės ir jų partneriai turėtų labiau orientuotis į didesnį energijos rinkos liberalizavimą įvairių veiklos vykdytojų atžvilgiu, ir teigia, kad kartu reikėtų sukurti labiau bendradarbiavimu grindžiamą rinką, kuri visiems neštų didelę naudą;

15. pabrėžia, kad energetikos pertvarka turi būti teisinga, įtrauki ir ekonomiškai efektyvi ir kad ja turėtų būti užtikrintas tvarumas, tiekimo saugumas ir energijos įperkamumas; pažymi, kad dabartinės mažos iškastinio kuro kainos dėl kainų reguliavimo, subsidijų ir neinternalizuojamų išorės sąnaudų reiškia, kad reikės papildomų paskatų siekiant paskatinti investicijas į energijos taupymo ir švarios energijos projektus; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia reformuoti energijos kainų nustatymą ir apmokestinimą, kad nebūtų baudžiama už atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimą, palyginti su kitomis energijos rūšimis, ir galutiniams energijos vartotojams nebūtų pasiųsti netinkami kainų signalai;

16. pabrėžia, kad reikia remti vartotojų įgalėjimą gaminti, vartoti, kaupti ir parduoti energiją, atsižvelgiant į tai, kad taip gali būti padedama kovoti su energijos nepritekliumi; atkreipia dėmesį į decentralizuotos atsinaujinančiosios energijos gamybos, kuri gali padidinti vietos energijos išteklių naudojimą bei vietos energijos tiekimo saugumą ir skatinti bendruomenės vystymąsi bei sanglaudą, potencialą; pabrėžia, kad svarbu panaikinti oligarchinį monopolį energetikos sektoriuje;

17. ragina rytines šalis partneres tinkamai spręsti energijos nepritekliaus problemą kiekvienu atveju, kai jis nustatomas, ir apsaugoti pažeidžiamus energijos vartotojus, ypač atokiose vietovėse; pabrėžia, kad svarbu patvirtinti aiškias energijos nepritekliaus ir pažeidžiamo energijos vartotojo apibrėžtis, kad būtų galima vykdyti geresnę stebėseną ir geriau formuoti politiką;

18. ragina įgyvendinant Rytų partnerystę glaudžiau bendradarbiauti vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių gamybos ir naudojimo srityje ir propaguoti bendrus vandenilio standartus; pažymi, jog būtina užtikrinti, kad vandenilio importas nepakenktų pastangoms mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro;

19. ragina ES ir jos valstybes nares kritiškai persvarstyti bendradarbiavimą su Rusija įvairiose užsienio politikos platformose ir įgyvendinant tokius projektus, kaip „Nord Stream 2“; reiškia susirūpinimą dėl dujotiekio „Nord Stream 2“ statybos, nes jis didina ES priklausomybę nuo Rusijos dujų tiekimo, kelia grėsmę ES vidaus rinkai ir neatitinka ES energetikos politikos ar jos strateginių interesų; pripažįsta, kad projektas „Nord Stream 2“ kelia ilgalaikę esminę politinę, ekonominę ir saugumo riziką, ir ragina visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma valstybėse narėse ir Europoje, pasinaudoti esamomis teisinėmis sąlygomis siekiant sustabdyti projektą; pakartoja, kad Ukraina atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį Europos energijos tiekimo tinkle, ir ragina tvirčiau bendradarbiauti su Ukraina, kaip pagrindine tranzito šalimi;

20. atkreipia dėmesį į tai, jog ES ir rytinės šalys partnerės turi būti vieningos, kad būtų atsparios monopolinių energijos tiekėjų piktnaudžiavimui; pripažįsta, kad, nors tokie tiekėjai finansiniu požiūriu gali sau leisti sustabdyti energijos tiekimą į vieną šalį, energijos tiekimo į visą bloką sustabdymas yra netvarus; ragina nutraukti dujotiekio „Nord Stream 2“ statybą;

21. pakartoja, kad pritaria pagalbai rytiniams partneriams siekiant mažinti energetinę priklausomybę nuo Rusijos Federacijos, plėtojant jų šalies energijos gamybą ir didinant energijos vartojimo efektyvumą – tai darytų poveikį jų energijos poreikiams, taigi ir jų priklausomybei nuo išorės tiekėjų;

22. atkreipia dėmesį į didelį pavojų, kurį kelia įšaldyti konfliktai Rytų partnerystės šalių teritorijoje, energetiniam saugumui, demokratijai ir vystymuisi; ragina toliau bendradarbiauti siekiant nutraukti tokius konfliktus, būtent, Kryme, Padniestrėje, Abchazijoje, Pietų Osetijoje ir Kalnų Karabache;

23. ragina glaudžiau bendradarbiauti siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį transporto ir judumo sektoriuje; primena, kad didelis dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik išmetamo CO2 kiekio mažinimui, bet ir kitų medžiagų, kurios daro žalingą poveikį aplinkai ir visuomenės sveikatai, išmetamo kiekio mažinimui; teigiamai vertina tai, kad paskelbtas tyrimas „Suskystintų gamtinių dujų rinkų perspektyvos rytinėse šalyse partnerėse“ (angl. Prospects of LNG markets in Eastern Partner countries); ragina rytines šalis partneres išnagrinėti galimybes padidinti suskystintų gamtinių dujų naudojimą krovininio transporto srityje, sumažinant dyzelino naudojimą; pabrėžia, kad suskystintų gamtinių dujų naudojimas turėtų būti tik dalinis perėjimo prie tvaraus ekologiško judumo ir transporto, grindžiamų atsinaujinančaisiais energijos ištekliais, sprendimas; ragina Komisiją ir rytines šalis partneres stiprinti bendradarbiavimą siekiant kurti naują judumo infrastruktūrą, pvz., elektromobilių aukštosios įtampos įkrovimo stoteles;

24. teigiamai vertina tai, kad Rytų partnerystės energetikos grupėje sukurta darbo grupė dujų klausimais, kuriai vadovauja Lenkija ir Ukraina ir kuri turėtų daugiausia dėmesio skirti vandenilio ir žaliųjų dujų skatinimui, verslo partnerysčių kūrimui bei investicijų pritraukimui;

25. pabrėžia, kad svarbu skatinti įrodymais grindžiamą energetikos politiką, paremtą išsamiais duomenimis, taip pat teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimą, ir ragina toliau teikti ES paramą siekiant stiprinti rytinių partnerių administracinius gebėjimus šioje srityje; ragina užtikrinti didesnį Europos šalių partnerių teikiamų su energetika susijusių duomenų skaidrumą ir geresnes galimybes su jais susipažinti; ragina rytines šalis partneres stiprinti ir apsaugoti savo kibernetinį saugumą ir ypatingos svarbos energetikos infrastruktūrą;

26. primena atitinkamų rytinių šalių partnerių įsipareigojimus pagal asociacijos susitarimus, Energijos bendrijos sutartį ir visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą dėl ES energetikos reglamentų perkėlimo į nacionalinę teisę arba suderinimo su jais; laikosi nuomonės, kad papildoma finansinė parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad bus veiksmingai įgyvendinami šalių partnerių įsipareigojimai ir šis įgyvendinimas užtikrinamas, vykdomos būtinos reformos ir prisiimami platesnio užmojo įsipareigojimai atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, laikantis principo „parama pagal pažangą“ pripažįsta pažangą, kurią jau padarė kai kurios rytinės šalys partnerės, ir ragina imtis atitinkamų veiksmų siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir paramą, kad būtų dar labiau skatinamos reformos;

27. mini 35-ąsias Černobylio katastrofos metines, reiškia gilią užuojautą aukų šeimoms ir solidarizuojasi su visais nukentėjusiais asmenimis ir ragina užtikrinti, kad esami ir nauji branduoliniai įrenginiai rytinėse šalyse partnerėse atitiktų aukščiausius aplinkosaugos ir branduolinės saugos standartus, laikantis tarptautinių konvencijų; ragina užtikrinti, kad nesaugūs energetikos projektai, pvz., Astravo atominė elektrinė, nebūtų įtraukta į Europos elektros energijos tinklą;

28. primena, kad ES ir rytinių šalių partnerių bendradarbiavimas energijos srityje ir prekyba energija apima visapusišką bendradarbiavimą ir tarptautinių bei Europos gamybos saugos standartų laikymąsi ir kad šiam bendradarbiavimui šiuo metu grėsmę kelia Baltarusijos atsisakymas visapusiškai laikytis Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) ir Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupės (ENSREG) saugos gerinimo rekomendacijų dėl naujai veikiančios Astravo atominės elektrinės; primygtinai ragina Baltarusijos valdžios institucijas spręsti visus saugos klausimus, susijusius su elektrinės veikimu;

29. paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, už Europos žaliąjį kursą atsakingam vykdomajam Komisijos pirmininko pavaduotojui, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, už energetiką atsakingam Komisijos nariui, už kaimynystę ir plėtrą atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių Vyriausybėms ir parlamentams;

(1) Transadrijos dujotiekis (TAP) pradėtas eksploatuoti 2020 m. lapkričio 15 d. Pirmosios dujos pasiekė Graikiją ir Bulgariją per Nea Mesimvrijos sujungimo tašką su dujų perdavimo tinklu DESFA, taip pat Italiją – per Melendugno sujungimo tašką su dujų perdavimo tinklu „SNAM Rete Gas“ (SRG). Pietinį dujų koridorių sudaro Pietų Kaukazo dujotiekio išplėtimas (SCPX) per Azerbaidžano ir Sakartvelo teritorijas: 428 km ilgio naujas 48 colių dujotiekis Azerbaidžane, 59 km ilgio naujas 48 colių dujotiekis ir 2 naujos kompresorių stotys Sakartvele. Transanatolijos dujotiekis (TANAP) – tai 1 340 km ilgio 56 colių dujotiekis, 34 km ilgio 36 colių dujotiekis ir 476 km ilgio 48 colių dujotiekis per Turkijos teritoriją. Transadrijos dujotiekis (TAP) – tai 878 km ilgio 48 colių dujotiekis per Graikijos, Albanijos ir Italijos teritorijas.