Oficialusis leidinys L 047 , 19/02/2002 p. 0025 - 0033



Protokolas nustatantis žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Žaliojo Kyšulio Respublikos krantų nuo 2001 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. 1 straipsnis Pagal Susitarimo 2 straipsnį trejiems metams nuo 2001 m. liepos 1 d. suteikiamos žvejybos galimybės gaudyti: a) aktyviai migruojančių žuvų rūšis - tunų žvejybos seineriams šaldytuvams: 37 laivams, - tunų žvejybos laivams, žvejojantiems kartimis ir valais: 18 laivų, - laivams, žvejojantiems dreifinėmis ūdomis: 62 laivams; b) kitų rūšių žuvis - laivams, žvejojantiems inkaruojamosiomis ūdomis: 630 BRT per mėnesį, skaičiuojant metinį vidurkį, ne daugiau kaip keturiems laivams, žvejojantiems tuo pačiu metu. 2 straipsnis 1. 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui nustatomas 680000 eurų finansinis įnašas (įskaitant 400000 eurų finansinę kompensaciją ir 280000 eurų įmoką už priemones, nurodytas šio protokolo 3 straipsnyje), minimas Susitarimo 7 straipsnyje. Žvejojant tunus finansiniu įnašu kompensuojamas 7000 tonų laimikis, sužvejotas per metus Žaliojo Kyšulio Respublikos vandenyse. Jeigu tunų, per metus sužvejotų Bendrijos laivais Žaliojo Kyšulio Respublikos vandenyse, kiekis viršija šį skaičių, kompensacija proporcingai didinama. 2. Finansinė kompensacija už pirmuosius metus sumokama ne vėliau kaip iki 2002 m. sausio 31 d., o už tolesnius metus – ne vėliau kaip iki 2002 m. birželio 30 d. ir 2003 m. birželio 30 d. Šios kompensacijos naudojimas priklauso išskirtinei Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijų kompetencijai. 3. Finansinė kompensacija sumokama į Valstybės iždo vardu atidarytą sąskaitą Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijų nurodytoje finansinėje institucijoje arba kitoje įstaigoje. 3 straipsnis Toliau nurodytos priemonės dengiamos iš 2 straipsnio 1 dalyje numatyto finansinio įnašo, skiriant 280000 eurų per metus ir paskirstant šią sumą taip: 1. 50000 eurų skiriama finansuoti mokslinėms arba techninėms programoms, kuriomis siekiama pagilinti žinias apie žuvų išteklius Žaliojo Kyšulio Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje; 2. 20000 eurų skiriama studijų ir praktinio mokymosi stipendijoms įvairiose mokslo, technikos bei ekonomikos srityse, susijusiose su žuvininkyste; 3. 30000 eurų skiriama dalyvavimo tarptautiniuose susitikimuose arba mokymo kursuose, susijusiuose su žuvininkyste, išlaidoms padengti; 4. 180000 eurų skiriama finansuoti programoms, kuriomis siekiama įdiegti žuvininkystės produktų kokybės kontrolę ir užtikrinti žuvininkystės kontrolę bei priežiūrą. Sprendimą dėl priemonių ir joms skirtų metinių lėšų priima Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerija, atsakinga už žuvininkystę; apie tai ji informuoja Europos Bendrijų Komisiją. Metinės lėšos suinteresuotoms įstaigoms pirmaisiais metais sumokamos ne vėliau kaip iki 2002 m. sausio 31 d., o tolesniais metais – ne vėliau kaip iki 2002 m. birželio 30 d. ir 2003 m. birželio 30 d. Šios lėšos pagal jų naudojimo planą pervedamos į banko sąskaitas, kurias nurodo Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerija, atsakinga už žuvininkystę. Ministerija, atsakinga už žuvininkystę, pateikia Europos Bendrijų Komisijos delegacijai Žaliojo Kyšulio Respublikoje metinę ataskaitą apie šių priemonių įgyvendinimą ir pasiektus rezultatus praėjus ne daugiau kaip trims mėnesiams po protokolo pasirašymo sukakties. Europos Bendrijų Komisija gali paprašyti, kad ministerija, atsakinga už žuvininkystę, suteiktų papildomos informacijos apie rezultatus ir, jeigu reikia, gali persvarstyti mokėjimus, atsižvelgdama į faktinį įvairų priemonių įgyvendinimą, prieš tai pasikonsultavusi su Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijomis Susitarimo 9 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete. 4 straipsnis Jeigu Bendrija nesumokėtų 2 ir 3 straipsniuose nurodytų įmokų, šio protokolo taikymas gali būti laikinai sustabdytas. 5 straipsnis 1. Jeigu iš esmės pasikeitus sąlygoms bus neįmanoma žvejoti Žaliojo Kyšulio Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje, Europos bendrija gali laikinai sustabdyti finansinio įnašo mokėjimą; jeigu įmanoma, abi Šalys prieš tai turi pasikonsultuoti. 2. Finansinė įmoka vėl pradedama mokėti tada, kai padėtis normalizuojasi ir abi Šalys pasikonsultavusios patvirtina, jog situacija tokia, kad galima vėl imtis įprastinės žvejybos veiklos. 6 straipsnis Europos ekonominės bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl žvejybos prie Žaliojo Kyšulio Respublikos krantų priedas panaikinamas ir pakeičiamas šio protokolo priedu. 7 straipsnis Šis protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kai Šalys informuoja viena kitą apie tai, kad reikiamos procedūros užbaigtos. Jis taikomas nuo 2001 m. liepos 1 d. -------------------------------------------------- PRIEDAS BENDRIJOS LAIVŲ ŽVEJYBOS ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS ŽVEJYBOS ZONOJE SĄLYGOS 1. Paraiška licencijai gauti ir licencijų išdavimas 1.1. Bendrijos valdžios institucijos per Europos Bendrijų Komisijos delegaciją Žaliojo Kyšulio Respublikoje pateikia Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijai, atsakingai už žuvininkystę, paraišką dėl kiekvieno pagal Susitarimą norinčio žvejoti laivo mažiausiai prieš 15 dienų iki prašomo galiojimo laikotarpio pradžios. Paraiškos surašomos tam tikslui Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijos, atsakingos už žuvininkystę, pateiktuose blankuose. Blanko pavyzdys pridedamas (1 priedėlis). 1.2. Licencijos paraiškos pateikiamos kartu su dokumentu, patvirtinančiu, kad mokestis už licencijos galiojimo laikotarpį sumokėtas. Mokestis mokamas į sąskaitą, atidarytą Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijų nurodytoje finansinėje institucijoje arba kitoje įstaigoje. Į mokestį įskaičiuojamos visos nacionalinės ir vietos rinkliavos, išskyrus uostų mokesčius ir atlyginimą už paslaugas. 1.3. Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerija, atsakinga už žuvininkystę, per Europos Bendrijų Komisijos delegaciją Žaliojo Kyšulio Respublikoje išduoda visiems laivams licencijas per 15 dienų po to, kai gauna dokumentus, patvirtinančius, kad sumokėtas mokestis, kaip nustatyta 2 punkte. Licencijos įteikiamos laivų savininkams arba jų atstovams. 1.4. Licencijos išduodamos konkretiems laivams, jos negali būti perduodamos. Tačiau Europos Bendrijų Komisijos prašymu vienam laivui suteikta licencija force majeure atveju gali būti pakeista licencija kitam panašaus tipo laivui. Pirmojo laivo savininkas per Europos Bendrijų Komisijos delegaciją Žaliojo Kyšulio Respublikoje grąžina panaikintą licenciją Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijai, atsakingai už žuvininkystę. Naujojoje licencijoje nurodoma: - išdavimo data, - tai, kad vietoj ankstesnės licencijos ji išduota likusiam galiojimo laikui. Tokiu atveju už likusį galiojimo laiką nereikalaujama mokėti mokesčio, nustatyto Susitarimo 4 straipsnio 2 dalyje. 1.5. Licencijos visada turi būti laive. Tačiau po to, kai Europos Bendrijų Komisija praneša Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijoms apie iš anksto sumokėtą sumą, laivas įtraukiamas į laivų, kurie turi leidimą žvejoti, sąrašą. Sąrašas siunčiamas Žaliojo Kyšulio Respublikos institucijoms, atsakingoms už žuvininkystės kontrolę. Kol dar nėra gauta pati licencija, jos kopiją galima gauti faksu; ši kopija turi būti laikoma laive. 1.6. Prieš įsigaliojant protokolui Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerija, atsakinga už žuvininkystę, praneša apie tvarką, kuria turi būti sumokėtas mokestis, ir nurodo banko sąskaitas bei valiutą. 2. Nuostatos, taikomos licencijoms, išduodamoms tunų žvejybos laivams ir laivams, žvejojantiems dreifinėmis ūdomis 2.1. Licencijos galioja vienerius metus. Jas galima atnaujinti. 2.2. Nustatomas 25 eurų mokestis už toną, sužvejotą Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje. 2.3. Licencijos išduodamos po to, kai Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijai, atsakingai už žuvininkystę, sumokamas vienkartinis metinis 2850 eurų mokestis už kiekvieną tunų žvejybos seinerį (100 eurų iš šios sumos bus skirta stebėtojų programai finansuoti), 400 eurų metinis mokestis už kiekvieną tunų žvejybos laivą, žvejojantį kartimis ir valais, ir 2100 eurų mokestį už laivą, žvejojantį dreifinėmis ūdomis (100 eurų iš šios sumos bus skirta stebėtojų programai finansuoti). Šios sumos ekvivalentiškos mokesčiams už: - 110 tonų tunų, sužvejotų per metus tunų žvejybos seineriais, - 16 tonų tunų, sužvejotų per metus tunų žvejybos laivais, žvejojančiais kartimis ir valais, - 80 tonų žuvų,sužvejotų per metus laivais, žvejojančiais dreifinėmis ūdomis. 2.4. Pagal 2 priedėlyje pateiktą pavyzdį kapitonas privalo pildyti kiekvieno žvejybos laikotarpio, praleisto Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje, žurnalą. Per vieną mėnesį po kiekvieno ketvirčio pabaigos žurnalai per Europos Bendrijų Komisijos delegaciją turi būti siunčiami į Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto Português de Investigação Marítima (IPIMAR) ir Žaliojo Kyšulio Respublikos Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas (INDP). Į INDP šiuos duomenis galima siųsti ir elektroniniu paštu arba faksu (fakso Nr. +238–32 13 70 arba + 238–32 16 12). Valstybės narės, laikydamosi Bendrijos taisyklių, siunčia Europos Bendrijų Komisijai mokslinių institutų patvirtintus duomenis apie sužvejotą laimikį. Remdamasi šia informacija Komisija parengia ataskaitą apie mokesčius, mokėtinus už žuvininkystės metus, ir nusiunčia ją Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijai, atsakingai už žuvininkystę. Europos Bendrijų Komisija praneša laivų savininkams apie šią ataskaitą vėliausiai iki balandžio mėnesio pabaigos. Laivų savininkai per 30 dienų įvykdo savo finansinius įsipareigojimus. Jeigu galutinėje ataskaitoje nurodyta suma mažesnė už vienkartinio išankstinio mokėjimo sumą, skirtumas laivo savininkui negrąžinamas. 3. Nuostatos, taikomos kitų laivų licencijoms Licencijos, išduotos laivams, žvejojantiems inkaruojamomis ūdomis, galioja tris, šešis arba dvylika mėnesių. Metinis mokestis nustatomas pagal bruto talpą: 168 eurai už BRT proporcingai licencijos galiojimo laikui. 4. Ataskaita apie laimikį 4.1. Tunų žvejybos seineriuose, tunų žvejybos laivuose, žvejojančiuose kartimis ir valais, bei laivuose, žvejojančiuose dreifinėmis ūdomis, pagal 2.4. punkto reikalavimus pildomas žvejybos žurnalas. 4.2. Laivai, žvejojantys inkaruojamomis ūdomis, per Europos Bendrijų Komisijos delegaciją Žaliojo Kyšulio Respublikoje privalo informuoti Žaliojo Kyšulio Respublikos ministeriją, atsakingą už žuvininkystę, apie savo laimikį, užpildydami standartinį blanką, kurio pavyzdys pateikiamas 3 priedėlyje. Tokios ataskaitos apie laimikį turi būti rengiamos kas mėnesį ir pateikiamos mažiausiai kartą per tris mėnesius. 4.3. Blankai turi būti užpildyti aiškiai. Juos pasirašo visų laivų, turinčių licencijas, kapitonai, net jeigu laivai nieko nesužvejojo Žaliojo Kyšulio Respublikos vandenyse. 4.4. Jei šių nuostatų nesilaikoma, Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijos turi teisę taikyti, inter alia, vieną iš dviejų nuobaudų arba abi kartu: - laikinai sustabdyti pažeidimą padariusio laivo licencijos galiojimą, - pareikalauti sumokėti baudą. Apie tai nedelsiant informuojama Europos Bendrijų Komisijos delegacija Žaliojo Kyšulio Respublikoje. 5. Iškrovimas Kai tik įmanoma, Bendrijos tunų žvejybos laivai, atsižvelgdami į savo žvejybinę pastangą toje zonoje, tiekia Žaliojo Kyšulio tunų konservų fabrikams žuvis už kainą, nustatytą atsižvelgiant į tuo metu tarptautinėje rinkoje nusistovėjusias kainas. Mokėjimai atliekami konvertuojama valiuta. Bendrijos laivai, žvejojantys dreifinėmis ūdomis Žaliojo Kyšulio Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje, mažiausiai 5 % toje zonoje sužvejoto laimikio, skirto perkrauti, iškrauna kuriame nors Žaliojo Kyšulio Respublikos uoste. 6. Jūreivių samda 6.1. Tunų žvejybos laivų ir laivų, žvejojančių dreifinėmis ūdomis, savininkai įdarbina Žaliojo Kyšulio Respublikos piliečius tokiomis sąlygomis ir taikant tokius apribojimus: - tunų žvejybos sezonu Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje dirbti tunų žvejybos seineriuose samdomi mažiausiai šeši Žaliojo Kyšulio Respublikos jūreiviai, - tunų žvejybos sezonu Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje dirbti laivuose, žvejojančiuose kartimis ir valais, samdomi mažiausiai trys Žaliojo Kyšulio Respublikos jūreiviai. Nė vienas laivas neprivalo nusamdyti daugiau kaip vieną jūreivį, - žvejybos sezonu Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje dirbti laivuose, žvejojančiuose dreifinėmis ūdomis, samdomi mažiausiai keturi Žaliojo Kyšulio Respublikos jūreiviai. Nė vienas laivas neprivalo nusamdyti daugiau kaip vieną jūreivį. 6.2. Šių jūreivių darbo užmokestis nustatomas prieš išduodant licenciją laivų savininkų arba jų atstovų ir atitinkamų Žaliojo Kyšulio Respublikos institucijų bendru sutarimu; darbo užmokestį moka laivų savininkai; į jį turi būti įskaičiuotos už jūreivį mokamos socialinės įmokos (įskaitant gyvybės draudimą, draudimą nuo nelaimingų atsitikimų ir ligos draudimą). Laivų savininkai arba jų atstovai darbo sutarties kopiją siunčia Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijai, atsakingai už žuvininkystę. 6.3. Jeigu laivo savininkai jūreivių nenusamdo, jie privalo sumokėti vienkartinę sumą, lygią nenusamdytų jūreivių darbo užmokesčiui. Ši suma panaudojama jūreiviams mokyti Žaliojo Kyšulio Respublikoje, ji turi būti sumokėta į Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijų nurodytą sąskaitą. 6.4. Laivų savininkai arba jų atstovai pateikia Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijai, atsakingai už žuvininkystę, Žaliojo Kyšulio Respublikos jūreivių, kuriuos tam žvejybos sezonui nusamdė Bendrijos laivai, sąrašą. Pateikiama išsami informacija apie jų įregistravimą įgulos nariais ir apie jūreivius pasamdžiusius laivus. 7. Stebėtojai laive Prieš išduodama licencijas Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerija, atsakinga už žuvininkystę, informuoja laivų savininkus arba jų atstovus apie laivus, į kuriuos turi būti priimti stebėtojai. Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijos nustato, kiek laiko stebėtojai turi būti laive, tačiau paprastai jie praleidžia laive tiek laiko, kiek reikia jų pareigoms atlikti. Stebėtojai laive: - stebi laivų žvejybos veiklą, - ima biologinius mėginius mokslinėms programoms, - nustato naudojamas žvejybos priemones, - tikrina žurnale įrašytus duomenis apie Žaliojo Kyšulio Respublikos zonoje sužvejotą laimikį. Laive stebėtojai: - imasi reikiamų veiksmų, kad sąlygos, kuriomis jie priimi į laivą ir būna jame, netrikdytų žvejybos veiklos, - tinkamai elgiasi su laive esančiomis medžiagomis ir įranga, paiso visų to laivo dokumentų konfidencialumo, - parengia veiklos ataskaitą, kurią perduoda kompetentingoms Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijoms. Dėl stebėtojų priėmimo į laivą sąlygų susitaria laivų savininkai arba jų atstovai ir Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijos. Stebėtojas į laivą priimamas laivo savininko pasirinktame uoste prasidedant pirmajam reisui Žaliojo Kyšulio Respublikos vandenyse po to, kai pateikiamas paskirtų laivų sąrašas. Per dvi savaites, išsiuntę išankstinį pranešimą prieš dešimt dienų, suinteresuoti laivų savininkai praneša, kuriame Žaliojo Kyšulio Respublikos uoste ir kokiomis dienomis ketina priimti į laivą stebėtojus. Jeigu stebėtojai priimami į laivą užsienio uoste, jų kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra stebėtojas, išplauktų iš Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonos, turi būti imtasi visų priemonių, kad stebėtojas kuo greičiau grįžtų į Žaliojo Kyšulio Respubliką laivo savininko sąskaita. Jei stebėtojas sutartu laiku neatvyksta į sutartą vietą ir nepasirodo dar 12 valandų, laivų savininkas automatiškai atleidžiamas nuo pareigos priimti į laivą stebėtoją. Atlyginimą stebėtojui ir socialines įmokas moka kompetentingos Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijos. 8. Žvejybos zonos Bendrijos laivai gali vykdyti žvejybos veiklą tokiose zonose: - tunų žvejybos seineriai ir laivai, žvejojantys dreifinėmis ūdomis – daugiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo pagrindinių linijų, - tunų žvejybos laivai, žvejojantys kartimis ir valais – daugiau kaip šešių jūrmylių atstumu nuo pagrindinių linijų, - laivai, žvejojantys inkaruojamomis ūdomis – daugiau kaip šešių jūrmylių atstumu nuo pagrindinių linijų, - žvejyba su gyvu jauku – nuo pagrindinių linijų. 9. Leidžiamas tinklo akių dydis Mažiausias leidžiamas tralo maišagalio akių (akys visiškai ištemptos): - 16 mm žvejybai su gyvu jauku. Tunų žvejybos laivams taikomi tarptautiniai standartai, rekomenduoti Tarptautinės komisijos dėl Atlanto tuno apsaugos (ICCAT). 10. Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos, radijo ryšys Per tris valandas nuo įplaukimo į poną arba išplaukimo iš jos ir kiekvieną žvejybos _Žaliojo Kyšulio Respublikos vandenyse savaitę laivai privalo pranešti apie savo buvimo vietą ir sugautą laimikį tiesiogiai Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijoms, pageidautina faksu, o jeigu laive nėra fakso aparato – radijo ryšiu. Fakso numerį ir radijo dažnį Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos nurodo išduodamos licenciją. Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijos ir laivų savininkai turi saugoti fakso pranešimų kopijas arba bendravimo radijo ryšiu įrašus tol, kol abi šalys patvirtina 2 punkte nurodytą galutinę ataskaitą apie mokesčius. Jei sulaikomas laivas, neinformavęs Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijų apie savo buvimo vietą, jis laikomas laivu, neturinčiu licencijos. 11. Uosto įrenginiai ir naudojimasis ištekliais bei paslaugomis Tuo atveju, jei kaina ir kokybė yra atitinkamos, Bendrijos laivai apsirūpindami savo veiklai reikiamais ištekliais ir paslaugomis pirmenybę teikia Žaliojo Kyšulio Respublikai. 12. Laivo sulaikymo ir nuobaudų taikymo tvarka 1. Jei patikrinimui sulaikomas Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje pagal šį Susitarimą žvejojantis laivas, plaukiojantis su kurios nors Bendrijos valstybės narės vėliava, arba jam skiriamos nuobaudos, apie tai per 48 valandas pranešama Europos Bendrijų Komisijos delegacijai Žaliojo Kyšulio Respublikoje. Per 72 valandas pateikiama trumpa ataskaita, kurioje nurodomos aplinkybės ir priežastys, dėl kurių laivas buvo sulaikytas arba jam buvo pritaikytos nuobaudos. 2. Gavus pirmiau minėtą informaciją per 24 valandas surengiamas Europos Bendrijų Komisijos delegacijos Žaliojo Kyšulio Respublikoje, Žaliojo Kyšulio Respublikos ministerijos, atsakingos už žuvininkystę, ir kontrolės institucijų susitikimas, kuriame gali dalyvauti suinteresuotosios valstybės narės atstovas. Susitikime Šalys pasikeičia visais reikalingais dokumentais ir informacija, kuri padėtų išsiaiškinti aplinkybes. Laivų savininkai arba jų atstovai informuojami apie susitikimo rezultatus ir apie visas priemones, kurių gali būti imtasi dėl laivo sulaikymo. Laivas, sulaikytas dėl pažeidimų, paleidžiamas sumokėjus užstatą, kuris turi būti nustatytas atsižvelgiant į išlaidas, susijusias su laivo sulaikymu, ir į baudų bei kompensacijos sumą, kurią turi sumokėti asmenys, atsakingi už pažeidimą. -------------------------------------------------- 1 priedėlis +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 2 priedėlis +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 3 priedėlis +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------