V PRIEDAS

HONDŪRO MEDIENOS PRODUKTŲ TEISĖTUMO UŽTIKRINIMO SISTEMA (TUS)

Turinys

1. ĮVADAS

1.1. Bendroji informacija

1.2. Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) tikslas

1.3. Naujos valdymo priemonės ir elementai siekiant geresnės miškotvarkos

2. TUS TAIKOMA HONDŪRO TEISĖS SISTEMA

2.1. Tarptautinės konvencijos ir sutartys

2.2. Regioninės konvencijos ir sutartys

2.3. Nacionalinės teisės aktai, susiję su tvariu gamtos išteklių valdymu

2.4. Nacionalinės teisės aktai darbo klausimais

2.5. Nacionalinės teisės aktai, susiję su valstybės ir savivaldybių mokesčių, susijusių su medienos produktų eksportu, mokėjimu

2.6. Nacionalinės teisės aktai, susiję su administracinėmis procedūromis, skaidrumo mechanizmais ir visuomenės dalyvavimu

2.7. Nacionalinės teisės aktai, taikomi teismo pareigūnų

3. TUS ELEMENTAI

3.1. Teisėtumo apibrėžtis

3.2. Atitikties teisėtumo apibrėžčiai tikrinimas

3.3. Tiekimo grandinės kontrolė

3.4. FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimo procesas

3.5. Nepriklausomas auditas

4. INSTITUCINĖ SISTEMA IR SUBJEKTŲ, DALYVAUJANČIŲ ĮGYVENDINANT TUS, VAIDMUO

4.1. Subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant TUS

4.2. Valstybinės institucijos

4.2.1. Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF)

4.2.2. Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR)

4.2.3. Savivaldybės

4.2.4. Nuosavybės institucija (IP)

4.2.5. Darbo ir socialinės apsaugos ministerija (STSS)

4.2.6. Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS)

4.2.7. Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija ( MiAmbiente )

4.2.8. Nacionalinė agrarinė institucija (INA)

4.2.9. Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija (SAG)

4.2.10. Muitų padirektoratis (DARA)

4.2.11. Netiesiogiai dalyvaujančios valdžios sektoriaus institucijos

4.3. Privatusis miškų sektorius

4.4. Pilietinės visuomenės organizacijos

4.4.1. Vietos organizacijos

4.4.2. Nevyriausybinės plėtros organizacijos

4.5. Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos

4.6. Gebėjimų stiprinimas

5. TUS APRĖPTIS IR MASTAS

5.1. Medienos produktai, įtraukti į TUS

5.2. Rinkos, kurioms taikoma TUS

5.3. Medienos, kuriai taikoma TUS, šaltiniai

5.3.1. Mediena, kuriai medžiai nukirsti šalies teritorijoje

5.3.2. Importuojama mediena

5.3.3. Mediena, kuriai šis Susitarimas netaikomas

5.4. Veiklos vykdytojų, kuriems taikoma TUS, veiklos mastas

6. ATITIKTIES TEISĖTUMO APIBRĖŽČIAI TIKRINIMAS

6.1. Teisėtumo tikrinimo principai

6.1.1. Institucijos, dalyvaujančios atliekant teisėtumo tikrinimą

6.1.2. Tikrinimo pagal teisėtumo lenteles procedūros

6.1.3. Teisėtumo tikrinimo priemonių laikymas

6.1.4. Informacinės sistemos ir tikrinimo funkcinės galimybės

6.1.5. Rizikos valdymo principas, kai nesilaikoma TUS

6.1.6. Teisėtumo auditas, kurį atlikus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas

6.2. Veiklos vykdytojų prievolė, susijusi su teisėtumo tikrinimu

7. MEDIENOS IR MEDIENOS PRODUKTŲ TIEKIMO GRANDINĖS TIKRINIMAS

7.1. Tiekimo grandinės tikrinimo principai

7.2. Medienos produktų identifikavimas

7.3. Veiklos vykdytojų teikiama tiekimo grandinės informacija

7.4. Importuotų medienos produktų tikrinimas

7.5. Tranzitu vežamų medienos produktų tikrinimas

7.6. Konfiskuotų medienos produktų tikrinimas

7.7. Medienos produktų, gautų iš sklypo, kurio paskirtį reikia keisti, tikrinimas

8. PRIVATAUS PATVIRTINIMO PRIPAŽINIMAS

9. TUS NESILAIKYMO ATVEJŲ NAGRINĖJIMAS

10. SKUNDŲ NAGRINĖJIMO MECHANIZMAI

10.1. Įvadas

10.2. Tikslai

10.3. Skundų nagrinėjimo mechanizmų rūšys

10.4. Skundų nagrinėjimo mechanizmų ir taikytinų principų nustatymas

11. KONSULTAVIMOSI, DALYVAVIMO IR KOORDINAVIMO MECHANIZMAI, SUSIJĘ SU TUS ĮGYVENDINIMU

11.1. Jungtinis įgyvendinimo komitetas

11.2. Techninis komitetas

11.3. FLEGT ir Savanoriškos partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinis sekretoriatas (SIIAVA)

11.4. Nacionalinė neteisėto miškų kirtimo strategija (ENCTI) ir jos ryšys su šiuo Susitarimu

12. PASKATŲ, SKATINAMOSIOS, APSAUGOS IR RIZIKOS MAŽINIMO PRIEMONĖS, SKIRTOS ĮVAIRIEMS SEKTORIAUS SUBJEKTAMS ĮTRAUKTI Į TUS ĮGYVENDINIMĄ

1 priedėlis. Tiekimo grandinės grandys (pušynai)

2 priedėlis. Tiekimo grandinės grandys (plačialapių medžių miškai)

1. ĮVADAS

1.1. Bendroji informacija

Niekur kitur pasaulyje miškai nenaikinami taip greitai kaip Lotynų Amerikoje, o Hondūre metinis miškų naikinimo rodiklis vienas didžiausių regione. Miškų naikinimo ir alinimo priežastys įvairios – dažniausiai tai nulemia ekstensyvi gyvulininkystė ir monokultūros ūkiai (pvz., alyvpalmės), neteisėtas kirtimas (iškirtimas), miškų gaisrai ir netvarus kirtimas.

Miškų naikinimo ir nykimo dėl neteisėto kirtimo atgarsiai ir neigiamas poveikis, taip pat atogrąžų miškų vertimas žemės ūkio paskirties žeme nulemia tai, kad nyksta biologinė įvairovė ir mažėja arba nyksta natūralus miško ekosistemų atsparumas. Patiriama ir finansinių nuostolių, nes nemokamos rinkliavos ir slepiami mokesčiai.

1.2. Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) tikslas

TUS tikslas – pagerinti šalies miškų sektoriaus valdymą, užtikrinant, kad visi miško produkcijos tiekimo grandinės veiklos vykdytojai griežtai laikytųsi teisės aktų.

Šis tikslas apima miško naudojimo teisių suteikimą, žaliavų ruošą, medienos vežimą, pirminį apdorojimą, antrinį apdorojimą ir prekybą medienos produktais tiek šalies, tiek tarptautinėje rinkoje, remiantis esamų teisės aktų taikymu ir jų vykdymo užtikrinimu bei esamų valdžios sektoriaus vykdomos kontrolės sistemų gerinimu.

1.3. Naujos valdymo priemonės ir elementai siekiant geresnės miškotvarkos

Nors teisėtos medienos licencijavimas pagal FLEGT yra pagrindinis derybų proceso ir Savanoriškos partnerystės susitarimo įgyvendinimo tikslas, tai nėra vienintelis laukiamas rezultatas. Kad būtų galima išduoti licencijas ir patenkinti Hondūro bei ES lūkesčius, susijusius su miškų valdymo gerinimu ir prekybos teisėta mediena skatinimu, reikia parengti naujas teisėtumo tikrinimo stiprinimo priemones. Dėl šios priežasties šiame Susitarime siūloma keletas naujų ir naujoviškų elementų, kurie, kaip tikimasi, turės teigiamą poveikį miškų sektoriaus valdymui. Šis elementų – jau įdiegtų arba dar tebeplėtotinų – rinkinys sudaro Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemą. Ir organizaciniu, ir instituciniu lygmeniu šiuos elementus visų pirma sudaro:

Teisėtos medienos apibrėžtis

a) Teisinių reikalavimų, įtrauktų į teisėtumo lenteles, nustatymas visiems šaltiniams, iš kurių mediena tiekiama šalies rinkai ir eksportui į bet kurią paskirties vietą, įskaitant importuojamą medieną.

Tiekimo grandinės kontrolė

b) Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – Medienos atsekamumo IT sistemos (SIRMA) išplėtojimas ir įdiegimas; tuo būtų patobulintas medienos tūrio tikrinimas ir kontroliavimas visoje tiekimo grandinėje, nes sujungta su kitomis informacinėmis sistemomis (ir ICF vidaus sistema, ir kitose institucijose esamomis sistemomis), taip pat dėl to, kad keičiamasi informacija su kitomis valstybėmis (vidutinės trukmės laikotarpiu).

c) Keitimasis informacija ir kryžminės nuorodos tarp SIRMA ir Hondūro Automatizuotos muitų sistemos (SARAH) (vidutinės trukmės laikotarpiu).

d) Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – visiems veiklos vykdytojams nustatomas išsamaus patikrinimo reikalavimas. Į teisės sistemą įtraukiama prievolė, dėl kurios iki minimumo sumažėja rizika, kad veiklos vykdytojas nesilaikys reikalavimų, neatsižvelgiant į tai, ar produkto šaltinis yra vietinis, ar užjūryje (vidutinės trukmės laikotarpis).

Patikros procedūros

e) Griežtesnis visų teisės aktų, įskaitant teisėtumo lenteles, taikymas (ilgalaikis laikotarpis).

f) Kirtimo kontrolės stiprinimas miško teritorijose, kurioms taikomi gelbėjimo ir gaivinimo planai, visų pirma, kai reikia daugiau stebėsenos visoje tiekimo grandinėje pastangų (ilgalaikis laikotarpis).

g) Nacionalinės miškų informacijos sistemos (SNIF) konsolidavimas siekiant sukurti veiksmingą ir tinkamą sąsają su kitomis susijusiomis institucijomis, taip pat siekiant naudotojams suteikti galimybę gauti juos dominančią informaciją (vidutinės trukmės laikotarpis).

h) Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – duomenų bazės, kurioje saugoma informacija apie tai, kokiu mastu veiklos vykdytojas nesilaiko TUS reikalavimų, sukūrimas ir valdymas (vidutinės trukmės laikotarpis).

i) Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – rizika grindžiamo teisėtumo audito, kaip priemonės patikrinti, ar visi veiklos vykdytojai laikosi TUS rodiklių ir reikalavimų, diegimas (vidutinės trukmės laikotarpis).

j) Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – teisinės atitikties pažymėjimo, kaip įrodymo, kad laikomasi TUS reikalavimų, suteikiamo atlikus teisėtumo auditą, parengimas (vidutinės trukmės laikotarpis).

k) Privataus savanoriško patvirtinimo, lygiaverčio teisėtumo lentelėms, pripažinimas. Turint omenyje šio priedo 8 skirsnyje nustatytas procedūras, teisėtumo, miškotvarkos ir (arba) kilmės grandinės pažymėjimai, išduoti akredituotos tvirtinančiosios įstaigos, gali būti pripažįstami kaip įrodymas, kad iš dalies arba visiškai laikomasi teisėtumo rodiklių, siekiant išvengti dvigubo darbo ir paprastinti šį tikrinimą (vidutinės trukmės laikotarpis).

FLEGT licencijų išdavimo procedūros

l) Išduodamos FLEGT licencijos ir jomis užtikrinama, kad visos medienos siuntos į ES atitinka TUS reikalavimus. Reikalavimų, taikomų išduodant H teisėtas licencijas, taip pat turi būti laikomasi, kai mediena eksportuojama į kitas šalis (vidutinės trukmės laikotarpis).

Nepriklausomas auditas

m) Nepriklausomas sistemos auditas, siekiant užtikrinti visų TUS sistemos elementų patikimumą ir pasiūlyti pataisymus, jeigu būtų nustatyta kokių nors trūkumų (vidutinės trukmės laikotarpis).

n) Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – FLEGT ir Savanoriškos partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinio sekretoriato (SIIAVA), kuris koordinuotų įvairių valdžios sektoriaus institucijų, dalyvaujančių plėtojant ir diegiant TUS, veiklą ir indėlį, įsteigimas. Ši įstaiga būtų vieta, kurioje vyksta dialogas ir koordinuojami veiksmai, siekiant kartu su kitomis įstaigomis (pvz., Techniniu komitetu) užtikrinti sėkmingą šio Susitarimo įgyvendinimą interaktyviu ir aptarimo būdu, kad visi suinteresuotieji subjektai būtų įtraukti gerinant miškų valdymą, informuoti apie tai ir įsipareigoję to siekti (trumpalaikis laikotarpis).

o) Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – miškų sektoriuje įdiegta FPIC principo taikymo sistema, laikantis atitinkamo įstatymo, kai šis įsigalios, nuostatų (vidutinės trukmės laikotarpis).

p) pastangų valstybei perduoti miško žemę, kurios nuosavybės teisės dokumentų nėra, stiprinimas, daugiausia dėmesio skiriant valstybei nuosavybės teise nepriklausančios žemės, kuriai taikomos ICF parengtos bendruomenės miškotvarkos sutartys, legalizavimui (isp. regularización ir saneamiento jurídico) (ilgalaikis laikotarpis).

q) Pastangų legalizuoti Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų protėvių žemių nuosavybės teisę stiprinimas (ilgalaikis laikotarpis).

r) Darbo ir socialinės apsaugos ministerijos (STSS) ir Hondūro socialinės apsaugos institucijos (IHSS) institucinių gebėjimų stiprinimas, suteikiant institucijoms būtinus išteklius, reikalingus, kad būtų veiksmingai palengvintas teisėtumo lentelių rodiklių bei tikrinimo priemonių taikymas ir priežiūra (ilgalaikis laikotarpis).

s) Sektoriaus veiklos vykdytojų amatininkų gebėjimų, susijusių su teisine atitiktimi, stiprinimas (ilgalaikis laikotarpis).

2. TUS TAIKOMA HONDŪRO TEISĖS SISTEMA

Hondūro medienos produktų teisės sistemą sudaro įvairūs dokumentai – tarptautinės konvencijos ir sutartys (regioninės ir platesnio nei regioninis masto), Respublikos Konstitucija, antrinės teisės aktai, nuostatai ir kiti standartai, ir juos pagal savo kompetencijos sritį taiko konkrečios valdžios sektoriaus institucijos. Įgyvendinant TUS dalyvaujančios institucijos, siekdamos patikrinti Hondūro medienos produktų teisėtumą, palaiko tarpusavio ryšį.

II priede pateiktose teisėtumo lentelėse ir toliau šiame priede aprašyti pagrindiniai teisės aktai, susiję su įvairiais teisėtumo ir TUS elementais, kurie bus patikrinti prieš išduodant kiekvieną FLEGT licenciją.

2.1 Tarptautinės konvencijos ir sutartys

— Tarptautinės darbo organizacijos konvencija Nr. 169 dėl čiabuvių tautų ir genčių nepriklausomose šalyse.

— Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija.

— Jungtinių Tautų konferencija dėl aplinkos ir vystymosi.

— Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija, visų pirma 2015 m. Paryžiaus susitarimas, tapęs pagrindiniu tarptautiniu kovos su klimato kaita dokumentu.

2.2. Regioninės konvencijos ir sutartys

— Biologinės įvairovės išsaugojimo ir natūralių gamtinių zonų apsaugos Centrinėje Amerikoje konvencija. Šios konvencijos paskirtis – Centrinės Amerikos regione kiek įmanoma išsaugoti sausumos ir jūrų biologinę įvairovę. Konvenciją 1992 m. Managvoje (Nikaragva) pasirašė Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos respublikų prezidentai.

— Centrinės Amerikos darnaus vystymosi aljansas. Tai Belizo, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos respublikų prezidentų bei atstovų 1994 m. pasirašyta regioninė strategija, kuria siekiama koordinuoti interesus, plėtros iniciatyvas, atsakomybę bei teisių suderinimą ir konsultuotis tais klausimais.

— Regioninė natūralių miško ekosistemų išsaugojimo bei valdymo ir miško plantacijų plėtros konvencija. Šios konvencijos tikslas – skatinti nacionalinius ir regioninius mechanizmus, siekiant išvengti teritorijų, kuriose yra miškas ir kurios yra žemėje, turinčioje miškininkystės potencialą, naudojimo paskirties keitimo, ir atgaivinti teritorijas, kuriose miškai sunaikinti. Konvenciją Gvatemalos mieste, Gvatemaloje, 1993 m. pasirašė Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos respublikų užsienio reikalų ministrai.

2.3. Nacionalinės teisės aktai, susiję su tvariu gamtos išteklių valdymu.

— Hondūro Respublikos Konstitucija, priimta Potvarkiu Nr. 131-1982.

— Bendrasis vandens įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 181-2009.

2.4. Nacionalinės teisės aktai darbo klausimais

— Socialinės apsaugos įstatymo įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 101-JD-71.

2.5. Nacionalinės teisės aktai, susiję su valstybės ir savivaldybių mokesčių, susijusių su medienos produktų eksportu, mokėjimu

— Mokesčių kodeksas, priimtas Potvarkiu Nr. 170-2016.

— Finansinės pusiausvyros ir socialinės apsaugos įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 194-2002.

— Rezoliucija Nr. 223-2008 dėl Centrinės Amerikos bendro muitinės kodekso (CAUCA).

— Iš eksporto gaunamos užsienio valiutos keitimo pajamų įstatymo įgyvendinimo nuostatai, priimti Finansų ministerijos susitarimu Nr. 0630.

2.6. Nacionalinės teisės aktai, susiję su administracinėmis procedūromis, skaidrumo mechanizmais ir visuomenės dalyvavimu

— Skaidrumo ir galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 170-2006.

— Administracinių procedūrų įstatymas ir jo įgyvendinimo nuostatai, patvirtinti Potvarkiu Nr. 152-1987.

2.7. Nacionalinės teisės aktai, taikomi teismo pareigūnų.

— Hondūro baudžiamasis kodeksas, priimtas Potvarkiu Nr. 144-1983.

3. TUS ELEMENTAI

TUS sudaro:

1) Teisėtos medienos apibrėžtis, kuria aiškiai nustatomi įstatymo aspektai, kurių atžvilgiu Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistema bus sistemingai siekiama gauti atitikties įrodymų, neatsižvelgiant į ketinamą produktų rinką.

2) Tiekimo grandinės kontrolė, kuria siekiama atsekti medieną nuo miško darbų arba importo vietos iki tiekimo grandinės paskutinės grandies.

3) Patikros procedūros, skirtos užtikrinti visų teisėtumo apibrėžties nuostatų laikymąsi ir dokumentuose registruoti, kaip jų laikomasi, taip pat kontroliuoti tiekimo grandinę.

4) FLEGT licencijų išdavimo Sąjungai skirtiems medienos produktams procedūros.

5) Nepriklausomas auditas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad sistema būtų tokia veiksminga ir efektyvi, kokia turėtų būti, kaip susitarta Šalių.

3.1. Teisėtumo apibrėžtis

Medienos teisėtumas pagal šį Susitarimą apibrėžtas II priede. Šis priedas glaudžiai susietas su kitais priedais, esančiais Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) dalimi. Priede pateikta teisinių reikalavimų, taikomų pagal Savanoriškos partnerystės susitarimą ir susijusių su uždaviniais, kurių kyla valdant miškus bei kuriuos, vykstant nacionaliniam dialogui, nustatė miškų sektoriaus subjektai, apibrėžtis.

Išsami teisėtumo apibrėžtis, pateikta teisėtumo lentelėse, yra pagrindas, kuriuo remiantis tikrinama įvairių tiekimo grandinės veiklos vykdytojų atitiktis rodikliams, tai taip pat yra tikrinimo priemonių, atsekamumo reikalavimų ir atitinkamų institucijų vykdomos atitinkamos stebėsenos ir kontrolės pagrindas. Nepriklausomu auditu užtikrinama, kad sistema būtų tokia veiksminga ir efektyvi, kokia turėtų būti.

3.2. Atitikties teisėtumo apibrėžčiai tikrinimas

Teisėtumo tikrinimu:

— užtikrinama, kad medienos produktai būtų teisėti. Tai reiškia tikrinimą, ar miškų sektoriaus veiklos vykdytojai savo kompetencijos srityje atitinka visus į teisėtumo lenteles įtrauktus rodiklius,

— užtikrinamas neatitikties atvejų tvarkymas ir taisomųjų arba prevencinių priemonių taikymas,

— reikalaujama neabejotino įrodymo, kad medienos produktai ir su jais susijusi veikla atitinka reikalavimus, nustatytus teisėtumo apibrėžtyje,

— įrodoma atitiktis, nes atliekami fiziniai ir dokumentų patikrinimai, taip pat įvairiuose tiekimo grandinės etapuose tikrinama sistemingai renkama informacija ir duomenys,

— dokumentuojamos procedūros ir registruojami įrodymai, kad licencijas išduodanti institucija, prieš išduodama FLEGT arba H teisėtą licenciją, galėtų įvertinti siuntos teisėtumą, ir

— aiškiai apibrėžiamos ir dokumentais patvirtinamos tikrinimo procese dalyvaujančių institucijų funkcijos ir atsakomybė.

Hondūro valstybė per savo specialias institucijas ir remdamasi Jungtinio įgyvendinimo komiteto patvirtintu tikrinimo vadovu parengs metodiką ir priemones, kuriomis bus tikrinama, ar įvairūs sektoriaus subjektai ir veiklos vykdytojai laikosi teisės aktais nustatytų reikalavimų. Ši tikrinimo metodika ir priemonės yra nustatytos šio priedo 6.1.4 skirsnyje.

Sistema užtikrinama, kad būtų galima nustatyti bet kokius trūkumus ir neatitikties atvejus, nustatyti nuobaudas, kai taikytina, pasiūlyti reikiamas taisomąsias priemones, kai taikytina, ir užtikrinti, kad būtų imtasi priemonių tiems trūkumams pašalinti.

Institucijos, susijusios su TUS sistema, turi IT priemonių bei protokolų ir gali patikrinti atitiktį teisėtumo lentelėse nustatytiems rodikliams – tai išsamiau aprašyta šio priedo 4 skirsnyje.

Teisėtumo tikrinimas apima veiksmus vietoje, pavyzdžiui, tai yra priežiūros institucijų vykdomi patikrinimai ir techninis auditas, taip pat įprastiniai patikrinimai, kuriais siekiama patikrinti atitiktį techniniams ir administraciniams standartams ir kuriuos atlieka atitinkamos institucijos, atsižvelgiant į konkretaus rodiklio rūšį.

Patikrinimai pakelėse ir patikrinimo punktuose taip pat atliekami padedant teismo pareigūnams (1) ir bendradarbiaujant su teisėsaugos tarnybomis (Hondūro ginkluotosiomis pajėgomis, nacionaline prevencine policija, prokuratūra, Generaline prokuratūra), siekiant patikrinti, ar vežant medienos produktus laikomasi įstatymų, ir visą laiką teikiamos ataskaitos kompetentingoms institucijoms, kad būtų imtasi būtinų priemonių.

Pilietinės visuomenės organizacijos (t. y. Patariamosios miškų tarybos) (2) kartu vykdo socialinę priežiūrą, siekdamos užtikrinti techninių ir administracinių taisyklių, kuriomis reglamentuojamas miškotvarkos bei veiklos planų vykdymas ir kiti kirtimo leidimai, laikymąsi. Patariamosios miškų tarybos savo nustatytus duomenis ir rekomendacijas gali pranešti SIIAVA, FLEGT ir Savanoriškos partnerystės susitarimo Jungtiniam įgyvendinimo komitetui arba jo techniniams filialams, taip pat šio Susitarimo nepriklausomo audito departamentui ir plačiajai visuomenei.

Tikrinimo dažnis bus nustatytas taikant rizika grindžiamą metodą, atsižvelgiant į viešojo sektoriaus institucijų, dalyvaujančių tiekimo grandinėje, kompetenciją ir atsakomybę, taip pat į administracinius įrašus (baudas, skundus ir kita), iš kurių galima matyti, kad kyla neteisėtumo rizika. Į šią riziką atsižvelgta ir miškininkystės veiklos vykdytojų, ir pačių paslaugų teikėjų atžvilgiu. Įvairių viešojo sektoriaus institucijų atliekamų tikrinimų dažnis bus nurodytas teisėtumo tikrinimo vadove, aprašomame šio priedo 6.1 skirsnyje.

Institucijos, atsakingos už teisėtumo tikrinimą, turės tikrinimo priemonių bylas, jose bus ir skaitmeniniai dokumentai, ir spausdintinės kopijos (dokumentų nuotraukos, geografinė informacija ir pan.). Šiose bylose bus pateikiama chronologinė dokumentais patvirtintų faktų seka. Saugumo tikslais valdžios sektoriaus institucijos atsargai turės šių bylų skaitmenines kopijas. Visos šios bylos pagal IX priedą yra viešos bylos, jeigu tik pagal Skaidrumo ir galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymą jos laikomos vieša informacija.

Teisinės atitikties tikrinimas yra svarbus etapas eksportuojant medienos produktus ir išduodant FLEGT ir H teisėtas licencijas, nes juo gaunama atitikties įrodymų.

3.3. Tiekimo grandinės kontrolė

Medienos atsekamumas yra vienas iš TUS reikalavimų, kaip nustatyta Hondūro teisinėje sistemoje. ICF turi tiekimo grandinės stebėsenos priemonių, pavyzdžiui, be kita ko, SNIF ir SIRMA. Abi sistemos jau veikia, bet planuojami nauji moduliai, atsižvelgiant į pagal šį Susitarimą nustatytus reikalavimus. Todėl laikoma, kad jos tebediegiamos, o tam tikrų funkcijų plėtojimas įtrauktas į VIII priede pateiktas papildomas priemones.

Pradinis tiekimo grandinių stebėsenos taškas yra miško kirtimo leidimas, skirtas medienai iš Hondūre nukirstų medžių, ir į Hondūrą importuojamos medienos bendroji muitinės deklaracija.

Pagrindiniai dokumentai, pagal kuriuos stebimas medienos produktų srautas pagal TUS, yra miško kirtimo leidimai, vežimo leidimai ir važtaraščiai, produkcijos ataskaitos, sąnaudų bei produkcijos ir pristatymo ataskaitos, susietos su Mokesčių administratoriaus tarnybos (SAR) patvirtintomis sąskaitomis faktūromis, taip pat bendrosios muitinės deklaracijos. Šie dokumentai bus registruojami Nacionalinėje miškų informacijos sistemoje (SNIF) ir Medienos atsekamumo IT sistemoje (SIRMA), kai šios sistemos bus baigtos plėtoti, taigi bus galima apskaičiuoti kiekviename tiekimo grandinės etape cirkuliuojančios medienos tūrį, kaip aprašyta 7.1 skirsnyje.

Institucijos taiko dvi duomenų tikrinimo priemones: patvirtinimą ir sutikrinimą. Patvirtinimą sudaro veiklos vykdytojo parengtų duomenų lyginimas ir gretinimas su valdžios sektoriaus atstovų surinktais duomenimis, kaip parodyta šio priedo 1 ir 2 priedėlių 3.1 skiltyje.

Duomenų sutikrinimas – tai duomenų, pranešamų iš vieno tiekimo grandinės etapo pereinant į kitą, lyginimas ir analizavimas siekiant nustatyti skirtumus, iš kurių būtų matyti, kad esama nepatikrintos arba neteisėtos medienos. Duomenų sutikrinimas aprašytas šio priedo 1 ir 2 priedėlių 3.2 skiltyje.

Tinkama priežiūra ir aiškiai apibrėžtų patvirtinimo ir sutikrinimo procedūrų taikymas kiekviename tiekimo grandinės etape yra itin svarbu siekiant užtikrinti, kad iš vienos vietos į kitą vežama mediena būtų teisėta, taip išvengiant nepatikrintos medienos arba medienos iš neteisėtų šaltinių įmaišymo į teisėtai cirkuliuojančią medieną.

3.4. FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimo procesas

FLEGT ir H teisėtos licencijos išduodamos patikrinus, ar laikomasi visų reikalavimų, susijusių su teisėtumo apibrėžtimi ir medienos produktų tiekimo grandinės stebėsena, ir gavus teigiamus bei įtikinamus rezultatus.

FLEGT licencija yra galutinis privalomas medienos produktams, įtrauktiems į šalių suderintą produktų, eksportuotinų iš Hondūro į bet kurią Sąjungos šalį, sąrašą, pateiktą šio Susitarimo I priede, taikomas reikalavimas. Eksportuojant į ne Sąjungos šalis, atliekamas toks pats teisėtumo tikrinimas. Tačiau skirtumas tas, kad reikia ne FLEGT licencijos, bet H teisėtos licencijos.

IV priede aprašyta FLEGT licencijų išdavimo procedūra. Eksportuotojas, eksportuodamas į Sąjungą, muitiniam įforminimui teikia FLEGT licenciją, o eksportuodamas į ne Sąjungos rinkas jis teikia H teisėtą licenciją, kartu su kitais muitinės reikalaujamais dokumentais.

3.5. Nepriklausomas auditas

Nepriklausomas auditas – neatskiriama TUS dalis, nes padeda išlaikyti sistemos patikimumą. Nepriklausomu auditu tikrinama, ar veikia TUS įdiegti mechanizmai, kuriais įrodomas visų medienos produktų tiekimo grandinės etapų (įskaitant kirtimą, vežimą, pirminį apdorojimą, antrinį apdorojimą ir prekybą) teisėtumas, ir ar jie visiškai atitinka visus tiekimo grandinės reikalavimus ir nuostatas, nustatytas FLEGT licencijas ir H teisėtas licencijas išduodančios institucijos.

Nepriklausomas auditas yra TUS dalis, jis privalo būti atliekamas prieš pradedant išduoti FLEGT licencijas. Audito procedūros ir jų įgyvendinimas bus išsamiau apibrėžti šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

Audito aprėptis ir principai apibrėžti VI priede pateiktoje nepriklausomo audito techninėje apibrėžtyje.

4. INSTITUCINĖ SISTEMA IR SUBJEKTŲ, DALYVAUJANČIŲ ĮGYVENDINANT TUS, VAIDMUO

Šiame skirsnyje aprašytas įvairių subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS, vaidmuo. Šiame skirsnyje aprašyta, kaip, atsižvelgiant į jų atitinkamą atsakomybę, jie praktiškai palaiko arba įgyvendina šio Susitarimo reikalavimus arba atlieka būtiną patikrinimą, kad įsitikintų, jog laikomasi šių reikalavimų, ir kaip jie palaiko ryšius vieni su kitais, kad būtų užtikrintas medienos produktų teisėtumas.

Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape institucijos, privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojai ir pilietinė visuomenė, įskaitant agrarinės miškininkystės organizacijas ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų atstovus, atsižvelgdami į savo atsakomybę už teisėtumo tikrinimą ir atitiktį privalo kritiškai įvertinti savo gebėjimus. VIII priede aprašyti visi šiame skirsnyje paminėtų techninių ir institucinių gebėjimų stiprinimo aspektai.

Siekiant užtikrinti viso proceso išmanymą ir tinkamą valdymą, reikalingą TUS įdiegti, nustatyti institucinius dalyvavimo ir gerosios patirties tikslinius rodiklius, kiekvieno dalyvaujančio subjekto atsakomybę ir tinkamą tarpinstitucinį koordinavimą, reikia aukšto lygio parengimo ir gebėjimų stiprinimo. Dėl šios priežasties į VIII priedą buvo įtrauktos papildomos priemonės subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant šį Susitarimą, gebėjimams stiprinti.

Šio priedo 11 skirsnyje nustatytos koordinavimo įstaigos, pavyzdžiui, FLEGT ir Savanoriškos partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinis sekretoriatas, kurios bus įsteigtos arba paliktos teisėtumo užtikrinimo sistemai įgyvendinti. Siekiant dar kartą patvirtinti institucinius susitarimus dėl šio Susitarimo įgyvendinimo, tarp viešojo sektoriaus institucijų bus sudarytas vienas ar keli susitarimo memorandumai; tos institucijos bus bent šios: Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF), Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Hondūro savivaldybių asociacija (AMHON), Nuosavybės institucija (IP), Nacionalinė agrarinė institucija (INA), Valstybės sekretoriatas prie Darbo ir socialinės apsaugos ministerijos (STSS), Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS), Valstybės sekretoriatas prie Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerijos (MiAmbiente), Valstybės sekretoriatas prie Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerijos (SAG), Muitų padirektoratis (DARA), nacionalinė prevencinė politika, atskaitinga Valstybės sekretoriatui prie Saugumo ministerijos (SSN), prokuratūra (MP), Generalinė prokuratūra (PGR), Aukščiausiasis teisingumo teismas (CSJ), Hondūro ginkluotosios pajėgos, atskaitingos Valstybės sekretoriatui prie nacionalinės gynybos ministerijos (SEDENA), Nacionalinis Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratas (DINAFROH), Galimybės susipažinti su vieša informacija institucija (IAIP) ir Nacionalinė žmogaus teisių komisija (CONADEH).

Taip pat, siekiant užtikrinti tinkamą šių institucijų koordinavimą, esamų susitarimų, kaip antai Tarpinstitucinio susitarimo dėl žemės legalizavimo ir nuosavybės teisės, INA, IP ir ICF pasirašyto 2015 m. spalio mėn., pavyzdžiu bus sudaryti bendradarbiavimo susitarimai.

Atsižvelgiant į tai, kad neapibrėžta nuosavybės teisė yra viena iš pagrindinių plačiai paplitusio prasto valdymo miškininkystės sektoriuje priežasčių, pagal šį Susitarimą klausimai, susiję su žemės nuosavybės teise ir legalizavimu, sprendžiami taikant ir II priede pateiktas teisėtumo lenteles (II priede pateikti konkretūs šios srities rodikliai), ir VIII priede pateiktas papildomas ir paramos priemones, pagal kurias parengiamas specialusis žemės legalizavimo planas, kaip šalys susitarė siekdamos paspartinti legalizavimą pagal šiame Susitarime nustatytus prioritetus.

Specialiajame žemės legalizavimo plane svarbiausia yra nacionalinių miškų teritorijų ir saugomų teritorijų nuosavybės teisė. Kalbant apie saugomas teritorijas, planas taikomas tik buferinėms zonoms, kuriose valstybei leidžiama kirsti mišką siekiant užtikrinti būtiną teisinį saugumą ir suteikti pagrindą bendruomenės miškotvarkos sutartims, kurios pasirašytos arba turi būti pasirašytos su tose teritorijose gyvenančiomis bendruomenėmis. Plane taip pat nustatyta, kad šios žemės naudotojai arba valdytojai gali sudaryti uzufrukto sutartis. Uzufrukto sutartis yra teisinis dokumentas, kuriuo valdytojams suteikiamas teisinis saugumas, siekiant gauti finansinę, ekologinę ir socialinę naudą, dėl kurios pagerėtų gyvenimo kokybė ir būtų racionaliai naudojami gamtos ištekliai, laikantis esamų teisės aktų, tačiau valstybė išsaugo nuosavybės teisę į žemę. Šios veiklos tikslas – stiprinti miškų valdymą ir žemės naudojimo planavimą.

Kalbant apie nuosavybės teisę į žemę, legalizavimo procesą ir trijų paminėtų institucijų (INA, IP ir ICF) pagrindinį vaidmenį, reikia akcentuoti jų ir Hondūro kavos institucijos (IHCAFE) veiksmų koordinavimą, nes tuo siekiama padidinti socialinę ir ekonominę grąžą, kurią generuoja Hondūro kavos augintojai didindami kavos produkcijos grandinės konkurencingumą.

Šių keturių institucijų veiksmų koordinavimas turi būti sutelktas į siekį suprasti nuosavybės teisės dokumentų išdavimo kavos gamintojams nacionalinėse miško teritorijose procesą taip, kad būtų gerbiama mišku apželdinta žemė, saugomos teritorijos ir vandens baseinai, siekiant neleisti išduoti naujų nuosavybės teisės dokumentų, dėl kurių miškai ir aplinka būtų toliau naikinami ir nyktų.

4.1. Subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant TUS

Iš valdžios sektoriaus institucijų, tiesiogiai dalyvaujančių įgyvendinant TUS, vertinant pagal svarbą, ICF, kaip proceso lyderė, yra miškininkystės priežiūros institucija, veikianti kaip nacionalinės politikos, susijusios su miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos išsaugojimu ir plėtra, vykdytoja. Šios institucijos veikla sutelkta į miško išteklių, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos administravimą ir tvarkymą, įskaitant apsaugą, atkūrimą, kirtimą, išsaugojimą ir skatinimą, siekiant skatinti darnų vystymąsi ir taip remti šalies socialinius, ekonominius, aplinkos ir kultūrinius interesus.

Kitos institucijos, tiesiogiai dalyvaujančios įgyvendinant TUS, yra išvardytos 4.2 skirsnyje, jų sąrašas išdėstytas pagal rodiklius ir tikrinimo priemones, už kurias jos atsakingos pagal teisėtumo lenteles, ir, be kita ko, tai yra tokie aspektai kaip registracija ir mokesčių kontrolė, nuosavybės teisės, socialinė apsauga ir aplinka. Teisėtumo lentelėse pateiktas institucijų vaidmens aprašymas ir rodikliai, už kuriuos kiekviena institucija atsakinga, o ištekliai, kurių reikia kiekvienai iš jų, bus aprašyti Jungtinio įgyvendinimo komiteto tikrinimo vadove, kaip nustatyta II priede.

Įgyvendinant TUS dalyvauja šios institucijos ir subjektai:

Teismo pareigūnai ir teisėsaugos tarnybos (nacionalinė prevencinė policija, Hondūro ginkluotosios pajėgos, Generalinė prokuratūra ir prokuratūra) yra atsakingi už prevenciją, kontrolę ir teisėsaugą. Galimybės susipažinti su vieša informacija institucija (IAIP) sprendžia klausimus, susijusius su vieša informacija ir skaidrumu.

Nacionalinis Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratas (DINAFROH) teikia ataskaitas Socialinės įtraukties ministerijai (SEDIS) ir siekia gerinti Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų gyvenimo kokybę per ekonominę, kultūrinę, politinę ir socialinę plėtrą.

Privatūs miškininkystės veiklos vykdytojai yra veiklos vykdytojai, vykdantys veiklą medienos tiekimo grandinėje ir atitinkantys teisėtumo lentelių rodiklius bei pateikiantys būtinus patvirtinamuosius dokumentus. Jie vykdo būtinus ir tinkamus patikrinimus, kad būtų užtikrintas jų apdorojamos medienos teisėtumas, be to, jiems turi būti taikomi teisėtumo tikrinimo mechanizmai, įgyvendinami įvairių valstybės institucijų, atsižvelgiant į jų kompetencijos sritis. Šią veiklos vykdytojų grupę sudaro fiziniai ir juridiniai asmenys, esantys miško savininkais; labai mažos, mažosios, vidutinės ir didelės miškininkystės įmonės; pramoniniai miško kirtėjai; privačios tvirtinančiosios įstaigos; bendruomenės grupės ir pan. Šie veiklos vykdytojai taip pat privalo sutikti, kad pilietinės visuomenės organizacijos per patariamąsias tarybas miškininkystės klausimais kartu su valstybinėmis institucijomis vykdytų socialinę priežiūrą.

Šio Susitarimo įgyvendinimo tikslais pilietinės visuomenės organizacijos yra patariamosios tarybos miškininkystės klausimais, veikiančios bendruomenės, savivaldybės, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, nevyriausybinės plėtros organizacijos ir kitos organizacijos, esančios aktyviomis dalyvėmis vykdant miško išteklių ir jų poveikio gyventojams priežiūrą ir vykdančios tiek institucijų, tiek veiklos vykdytojų veiklos socialinę priežiūrą. Tam jos taiko skundų nagrinėjimo procedūras ir protokolus, kaip nustatyta šio priedo 10.3 skirsnyje.

Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos per savo valdymo organus ir organizacijas dalyvauja vykdant socialinę priežiūrą ir įgyvendinant asmenų laisva valia, iš anksto ir žinant padėtį duodamo sutikimo principo taikymo sistemos mechanizmus ir procedūras. Tai miško žemių legalizavimo procesų, kuriuos vykdo specialiosios valdžios sektoriaus institucijos ir kuriais siekiama pripažinti jų protėvių teisę į žemę, naudos gavėjai. Kai Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos kaip veiklos vykdytojos dalyvauja vykdant komercinę miškininkystės veiklą, joms turi būti taikomos TUS procedūros.

4.2. Valstybinės institucijos

Dešimt valdžios sektoriaus institucijų yra tiesiogiai susijusios su šio Susitarimo teisėtumo lentelėmis. Siekiant palengvinti teisinės atitikties pažymėjimų išdavimą visiems veiklos vykdytojams, atitinkantiems teisėtumo lentelėse pateiktus rodiklius ir TUS reikalavimus, visos įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančios institucijos ICF Teisėtumo tikrinimo skyriui teiks informaciją apie atitiktį rodikliams, už kuriuos jos atsakingos. Ši prievolė taikoma ir įvairioms ICF įstaigoms.

Toliau aprašoma kiekviena institucija, susijusi su teisėtumo lentelėmis; informacija pateikta pagal rodiklių ir tikrinimo priemonių, už kurias institucija atsakinga, skaičių.

4.2.1. Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF)

ICF – miškų sektoriaus priežiūros institucija; ji yra nacionalinės politikos, susijusios su miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos išsaugojimu ir plėtra, vykdytoja ir turi įgaliojimus rengti programas, projektus ir planus, taip pat steigti techninius ir veiklos administracinius padalinius, būtinus Hondūro Miškų įstatymo paskirčiai ir tikslams įgyvendinti. Ši institucija taip pat vykdo funkcijas, susijusias su kitų įstatymų vykdymo užtikrinimu, įskaitant įstatymus, susijusius su nuosavybe, vandeniu ir aplinka.

ICF veikla pirmiausia susijusi su miško išteklių, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos administravimu ir tvarkymu, įskaitant jų apsaugą, atkūrimą, našų naudojimą, išsaugojimą ir skatinimą, taip skatinant darnų vystymąsi, atitinkantį šalies socialinius, ekonominius, aplinkos ir kultūrinius interesus.

4.2.2. Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR)

Registracijos ir mokesčių kontrolės tikslais Mokesčių administratoriaus tarnybos (SAR) veikla centralizuotai koordinuojama su ICF veikla, siekiant užtikrinti, kad miško produkcijos grandinėje veikiantys veiklos vykdytojai vykdytų savo mokestines prievoles.

Remiantis teisėtumo lentelėmis, pagrindiniai SAR (šia institucija pakeista Pajamų valdymo taryba (DEI)) įgaliojimai – nacionalinių ir tarptautinių mokesčių teisės aktų laikymasis ir jų vykdymo užtikrinimas, rinkliavų ir mokesčių, nustatytų įvairiais įstatymais, surinkimo valdymas.

4.2.3. Savivaldybės

Savivaldybės institucijos – valdymo ir administravimo organai, atsakingi už savo atitinkamas savivaldybes; jų tikslas – užtikrinti vietos gyventojų gerovę, skatinti integruotą plėtrą ir saugoti aplinką.

Savivaldybėms tenka dvejopas vaidmuo įgyvendinant TUS: pirma, vykdyti teisėtumo lentelėse joms, kaip savivaldybės miško žemių savininkėms, nustatytas prievoles, o antra – kaip vietos valdžios institucijoms plėtoti ir stiprinti savivaldybės mokesčių sistemą. Savivaldybės turi Mokesčių ir finansų administravimo sistemą (SAFT); tai priemonė, kuria ne tik palengvinamas vidaus kontrolės procesas, bet ir teikiama visa informacija apie savivaldybės finansus.

4.2.4. Nuosavybės institucija (IP)

IP – decentralizuota valdžios sektoriaus institucija, turinti įgaliojimus visoje šalyje registruoti ir identifikuoti nuosavybę ir nuosavybės savininkus; tam ji tvarko nacionalinį visų veiksmų ir dokumentų, susijusių su nuosavybės ir nuosavybės teisės registravimu, įskaitant įtraukimą į sąrašą, pripažinimą, perdavimą, keitimą, apmokestinimą ir nuosavybės teisių panaikinimą, registrą.

4.2.5. Darbo ir socialinės apsaugos ministerija (STSS)

STSS tenka bendra atsakomybė už užimtumo politiką ir socialinės apsaugos sistemas, taip pat už darbuotojų ir darbdavių gerovę ir socialinę apsaugą.

4.2.6. Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS)

Hondūro socialinės apsaugos institucija – savarankiškas subjektas, turintis teisinį subjektiškumą ir savo pačios turtą; ši institucija yra nepriklausoma nuo nacionalinės mokesčių institucijos. Nuo pat įsteigimo ji yra atsakinga už Hondūro dirbančiųjų orientavimą, nukreipimą, socialinės apsaugos paslaugų teikimą jiems ir administravimą. Pagal Respublikos Konstituciją vyriausybė, darbdaviai ir darbuotojai privalo prisidėti prie socialinės apsaugos sistemos finansavimo, gerinimo ir plėtimo.

Hondūre dirbančiųjų klasės socialinė apsauga pirmiausiai yra susijusi su IHSS aprėptimi, taigi ji turi didelę įtaką valdant sveikatos ir socialinės apsaugos klausimus. Be pagrindinių šalies miestų (Tegusigalpos, San Pedro Sulos, Seibos ir Puerto Korteso), kur veikia didžiausi miškininkystės veiklos vykdytojai, IHSS nėra atstovaujama kitose šalies gyvenamuosiuose centruose ir ypač kaimo vietovėse, kur dirba dauguma miškininkystės sektoriaus veiklos vykdytojų.

4.2.7. Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija (MiAmbiente)

MiAmbiente yra atsakinga už politikos, susijusios su aplinka, ekosistemomis, vandens išteklių apsauga ir naudojimu, koordinavimu, augmenijos ir gyvūnijos apsauga, rengimą, koordinavimą, vykdymą ir vertinimą, taip pat už tai, kad pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovės laikytųsi poveikio aplinkai vertinimo reikalavimų.

4.2.8. Nacionalinė agrarinė institucija (INA)

Kadangi Nacionalinėje agrarinėje institucijoje dabar vyksta institucinė restruktūrizacija, dar neaišku, kur ji bus įsikūrusi, o jos dabartinės funkcijos ateityje gali keistis. Jeigu kokios nors TUS svarbios funkcijos, kurias dabar vykdo INA, ateityje būtų paskirtos kitoms institucijoms, šio Susitarimo įgyvendinimo tikslais tos naujos institucijos bus oficialiai nurodytos kaip institucijos, pakeitusios INA.

INA yra pusiau savarankiška institucija, atsakinga už šalies ūkininkavimo politiką, ji išduoda nuosavybės teisės į agrarinei miškininkystei skirtą žemę dokumentus ir teikia techninę pagalbą kaimo suinteresuotiesiems subjektams ir Hondūro čiabuviams bei iš Afrikos kilusioms tautoms, įtraukiant kaimo gyventojus į integruotą šalies plėtrą. INA yra atsakinga už nuosavybės teisės į dirbamą žemę įregistravimą, o, vykstant nuosavybės legalizavimo procesams, veiksmai koordinuojami su ICF ir IP. Konkrečiau, kai bus teikiami nuosavybės teisės į nacionalinę miško žemę prašymai, INA veiks palaikydama ryšį su ICF, kad tokia žemė ir toliau būtų naudojama miškininkystei; jos funkcijos neapima nuosavybės teisės į miško žemę registravimo. Vertinant nuosavybės teisės į miško teritorijas paskyrimą, visada reikalinga palanki techninė ICF nuomonė.

4.2.9. Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija (SAG)

Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija koordinuoja aspektus, susijusius su sektorių politika, įgyvendinama viešojo žemės ūkio sektoriaus institucijų, konkrečiai aspektus, susijusius su žemės naudojimo teise, kaimo finansavimu, prekyba, miškininkyste, augalininkystės ir gyvulininkystės ūkiais, taip pat kaimo bei miškų plėtra.

SAG yra atsakinga už tarptautinės prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais reglamentavimą taikant Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją. Įgyvendinant šį Susitarimą tai turi poveikį medienos produktams, gaunamiems iš rūšių, kurioms taikoma CITES.

4.2.10. Muitų padirektoratis (DARA)

Vykdomuoju potvarkiu Nr. PCM-083-2016 įsteigta Prezidentinė muitų sistemos ir prekybos įstaigų išsamios reformos komisija (COPRISAO). Dabar, vykstant muitų sistemos ir prekybos įstaigų išsamios reformos procesui, ši komisija turės tiesioginius įgaliojimus Muitų padirektoračio (DARA) atžvilgiu.

Pagal TUS Muitų padirektoratis dalyvauja vykdant eksportuojamų ir importuojamų, taip pat tranzitu vežamų medienos produktų kontrolę ir tikrinimą. Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape turėtų būti atlikta nuodugni su eksportu susijusių muitinės procedūrų, galinčių turėti poveikį tikrinimo metodikai, peržiūra, siekiant nustatyti galimas spragas ir trukdžius.

4.2.11. Netiesiogiai dalyvaujančios valdžios sektoriaus institucijos

Toliau aprašomos netiesiogiai su TUS susijusios valdžios sektoriaus institucijos, t. y. jos nėra visiškai arba iš dalies atsakingos arba bendrai atsakingos už teisėtumo lentelių rodiklių tikrinimą, tačiau ir joms, kaip valdžios sektoriaus kontrolę vykdančioms įstaigoms, kurių funkcijos svarbios siekiant užtikrinti veiksmingą centrinės valdžios institucijų ir savivaldybės institucijų veikimą, kiek tai susiję su TUS, tenka tam tikras vaidmuo.

Specialieji padaliniai, pavyzdžiui, Nacionalinės tarpinstitucinės saugumo pajėgos (FUSINA-FFAA) ir Tarpinstitucinė specialiosios paskirties kovos su nusikaltimais aplinkai grupė (FTIA), yra operatyviniai organai, pagal ENCTI vykdantys baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus aplinkai. Šiuos organus vyriausybė įsteigė laikinai ir pasirūpino tarpinstituciniu koordinavimu, kad būtų sustabdyti neteisėti veiksmai ir užtikrintas aplinkos teisės aktų laikymasis. FTIA, visų pirma, sudaro ICF, MiAmbiente, teismo pareigūnai ir teisėsaugos institucijos (MP, PGR, PNP ir FFAAH). Šioms pajėgoms vadovauja ICF, taip pat veikianti kaip tarpinstitucinio koordinavimo mechanizmas, skirtas spręsti tyrimų, sankcijų ir stebėsenos klausimus, visų pirma dėl nusikaltimų, turinčių didžiulį poveikį aplinkai. Veikiant šiems organams įgyta patirtis bus naudojama kaip pavyzdys, jeigu būtų sukurtas nuolatinis ir ilgalaikis mechanizmas. Nacionalinėms tarpinstitucinėms saugumo pajėgoms (FUSINA) dabar vadovauja FFAA, jos veikia teismo nurodymu.

4.2.11.1. Nacionalinė prevencinė policija (PNP)

Nacionalinės prevencinės policijos vaidmuo yra užtikrinti, kad gyventojai Hondūro teritorijoje galėtų laisvai naudotis savo teisėmis ir laisvėmis, – tam užtikrinamas įstatymų ir kitų teisės aktų dėl gyvybės apsaugos, gamtos grožio išsaugojimo ir aplinkos apsaugos tiek miesto, tiek kaimo teritorijose laikymasis.

Pagal TUS Nacionalinė prevencinė policija (PNP) padeda tikrinant vežamus medienos produktus, ji veikia kartu su ICF, teismo pareigūnais ir visomis kitomis teisėsaugos tarnybomis. Pavyzdžiui, PNP veikia tranzito patikrinimo punktuose, kartu su ICF ir SAR (žalieji patikrinimo punktai).

4.2.11.2. Prokuratūra (MP)

Prokuratūra atstovauja visuomenei ir imasi viešų teisinių veiksmų teismuose; viena iš jos funkcijų yra tirti nusikaltimus aplinkai pagal esamus teisės aktus, kuriais baudžiama už aplinkos atžvilgiu vykdomus veiksmus, Hondūre laikomus nusikaltimu aplinkai, ir pagal tarptautines sutartis.

Miškų sektoriuje prokuratūra veikia per Specialiąją prokuratūros tarnybą aplinkos klausimais (FEMA). Pagrindinis Hondūro visuomenei atstovaujančios prokuratūros vaidmuo – tirti, patvirtinti dokumentais ir Hondūro teismų baudžiamuosiuose procesuose kelti kaltinimus dėl veiksmų, kuriais padaryta žala aplinkai, ekosistemoms, gamtos ištekliams ir visuomenės sveikatai.

4.2.11.3. Generalinė prokuratūra (PGR)

Generalinė prokuratūra yra atsakinga už valstybės teisių skatinimą, atstovavimą joms ir jų išsaugojimą visuose teismo procesuose, kuriuose, kaip šalis, valstybė dalyvauja.

4.2.11.4. Aukščiausiasis teisingumo teismas (CSJ)

Įgaliojimai priimti ir reikalauti vykdyti sprendimus suteikti išimtinai Respublikos teismams. Įgaliojimai užtikrinti teisingumą tenka nepriklausomiems magistratams ir teisėjams.

4.2.11.5. Hondūro ginkluotosios pajėgos

Ginkluotosios pajėgos yra nacionalinė institucija, kurios pirminė funkcija – ginti Hondūro teritorinį vientisumą ir suverenitetą, palaikyti taiką bei viešąją tvarką ir saugoti Konstituciją.

2006 m. ginkluotosioms pajėgoms buvo pavesta remti darbą, kuris vykdomas saugant šalies miškus ir ekosistemas; tai vykdoma per Paramos ekosistemų ir aplinkosaugos vadybai direktoratą (isp. Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente) (C-9).

4.2.11.6. Nacionalinis Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratas (DINAFROH)

Tai Socialinės įtraukties ministerijos departamentas, siekiantis gerinti Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų gyvenimo kokybę per ekonominę, kultūrinę, politinę ir socialinę plėtrą. Koordinuojant Darbo ir socialinės apsaugos ministerijai (STSS) ir remiant Nacionaliniam Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratui (DINAFROH), Hondūro vyriausybė dabar vykdo konsultacijų procesą; šiuo procesu bus remiamasi rengiant ir priimant įstatymą dėl devynių Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų organizacijų laisva valia, iš anksto ir žinant padėtį duodamo sutikimo palaikant JT vystymosi programai (UNDP) ir JT specialiajam pranešėjui.

4.2.11.7. Galimybės susipažinti su vieša informacija institucija (IAIP)

IAIP – decentralizuota valdžios sektoriaus institucija, atsakinga už piliečių galimybės susipažinti su vieša informacija skatinimą ir palengvinimą, taip pat už institucinių procedūrų, susijusių su viešos informacijos apsauga, įslaptinimu ir saugojimu, priežiūrą.

Pagal TUS IAIP yra atsakinga už užtikrinimą, kad piliečiai galėtų naudotis savo teise dalyvauti valdant viešuosius reikalus, kad viešosios funkcijos būtų skaidriai vykdomos, taip pat kad būtų skaidrūs valstybės ir privačių asmenų ryšiai. Informacija apie miškų sektorių skelbiama IAIP bendrame skaidrumo portale ir ICF portale, taip pat ji išsamiai aprašoma kiekvienos institucijos portale. Be to, VIII priede pateikta papildoma priemonė visuomenei skirtos informacijos valdymo sistemai sukurti.

4.2.11.8. Nacionalinė žmogaus teisių komisija (CONADEH)

CONADEH stebi, kaip laikomasi teisių ir garantijų, nustatytų Respublikos Konstitucijoje, Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kitose Hondūro ratifikuotose sutartyse bei konvencijose.

4.2.11.9. Nacionalinė miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos mokslinių tyrimų sistema (SINFOR)

SINFOR yra viešojo ir privačiojo sektorių tarpinstitucinė platforma, įsteigta 2007 m. Miškų įstatymu; šioje platformoje rengiami, palaikomi ir skatinami miškų sektoriaus, saugomų teritorijų, laukinės gamtos ir pan. moksliniai tyrimai, raginama Hondūre perduoti praktinę patirtį ir technologijas.

Jos funkcija yra ir teikti naujausią informaciją, reikalingą politikai, taisyklėms ir nuostatams, kuriais būtų užtikrintas sektoriaus tvarumas ir valdymas, rengti. SINFOR vykdomo miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos mokslinių tyrimų planavimo ir palaikymo prioritetas – siekti mokslinių tyrimų galimybių, kurias būtų galima nurodyti nacionaliniuose planuose ir strategijose, pavyzdžiui, Nacionalinėje neteisėto miškų kirtimo ir prekybos miško produktais kontrolės strategijoje (ENCTI), kiekvienos institucijos narės strateginiuose planuose ir kitose su šiuo sektoriumi susijusiose iniciatyvose.

4.3. Privatusis miškų sektorius

Pagal TUS privačiojo miškų sektoriaus subjektai yra tie, kas, siekdami pelno, valdo arba teikia žaliavą, paima ją iš miško, veža, apdoroja ir pateikia rinkai, taip pat imasi jos eksporto ir importo.

Atsižvelgiant į dalyvaujančių organizacijų įvairovę ir jų komercinės veiklos mastą, nustatyta keletas kategorijų. Mokesčių kodekse jos skirstomos į tokias kategorijas: i) fiziniai asmenys; ii) juridiniai asmenys, įskaitant profesinę partnerystę ir komercines bendroves, kooperatyvus ir asocijuotąsias įmones, ir apskritai asociacijos arba subjektai, pagal privatinę arba komercinę teisę turintys juridinio asmens statusą; taip pat iii) subjektai, bendruomenės, organizacijos (Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų, bendruomenių grupės) arba juridiniai sandoriai, esantys funkciniais arba turto vienetais, net jeigu ir neturi teisinio subjektiškumo.

Dar viena kategorija yra pagrįsta kiekvienoje įmone dirbančių asmenų skaičiumi: labai mažos miškininkystės įmonės, dauguma jų įsteigtos kaip šeimos verslas, jose dirba ne daugiau kaip keturi asmenys; mažos miškininkystės įmonės, turinčios 5–10 darbuotojų; vidutinės miškininkystės įmonės, turinčios 11–100 darbuotojų; didelės miškininkystės įmonės, turinčios per 100 darbuotojų.

Miškų įstatyme nustatytos trys bendrovių kategorijos. Pirminės miško produkcijos bendrovė yra bendrovė, vykdanti pirminį apvaliosios medienos arba bet kokios kitos medienos arba ne medienos žaliavų iš miško apdorojimą. Antrinės miško produkcijos arba apdorojimo bendrovė apdoroja produktus, gaunamus iš pirminės miško produkcijos bendrovės. Galiausiai, medienos arba medienos produktų sandėliai įvairius medienos produktus pateikia rinkai.

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad pirmiau pateiktas aprašymas taikomas tik pramonės sektoriui, naudojančiam pušų medieną; kalbant apie plačialapių medžių medieną, šio Susitarimo įsigaliojimo metu Hondūre neregistruota ir veiklos nevykdo nė viena pirminės miško produkcijos bendrovė. Be to, mediena, imama iš miško, paprastai būna grubiai aptašyta, o ne apvalioji, nes miške ji aptašoma ir velkama į surinkimo vietą, iš jos toliau motorizuotomis transporto priemonėmis vežama antrinės produkcijos įmonei arba į medienos sandėlį pardavimui. Rietuvės arba surinkimo centrai pagal apibrėžtį yra vietos, kur laikomi medienos produktai, kuriuos vėliau reikės pervežti nekeičiant nuosavybės teisės į juos. Priešingai, medienos sandėliai yra vietos, kuriose sandėlių savininkai perka medieną iš savo tiekėjų ir parduoda ją savo klientams.

Vykdydama įprastus patikrinimus ir remdamasi socialinės priežiūros ataskaitomis, kurias teikia patariamosios tarybos miškininkystės klausimais, ICF reguliariai stebės bet kokius miško produkcijos grandinės pasikeitimus, įskaitant pušynus, plačialapių medžių miškus, miškų plantacijas arba pavienius medžius, augančius ne miškuose, siekiant užkirsti kelią bet kokiai miškininkystės veiklai, kuriai netaikoma TUS. Jeigu ateityje, persvarsčius taikytiną teisinę sistemą, būtų miškų sektoriaus organizacijos pasikeitimų, TUS būtų pakoreguota, siekiant užtikrinti, kad būtų aprėpti visi medienos šaltiniai.

Būtent šie veiklos vykdytojai diegia gamybos procesus ir todėl savo konkrečios kompetencijos srityje privalo atitikti rodiklius ir tikrinimo priemones. Tam jie taiko pakankamas ir tinkamas vidaus kontrolės priemones, susijusias su kirtimo ir gamybos leidimais, vykdydami savo prievoles, susijusias su užimtumu, aplinka, mokesčiais (ir nacionaliniais, ir savivaldybės), vežimu, prekyba ir kitais prie įvairių rodiklių nurodytais klausimais. Taip pat reikalaujama, kad jie tinkamai registruotų būtinus patvirtinamuosius dokumentus ir numatytų tikrinimo priemones.

Panašiai, privačiojo miškų sektoriaus organizacijos turi taikyti teisinės atitikties tikrinimo mechanizmus, įdiegtus valstybės institucijų pagal jų kompetencijos sritį.

4.4. Pilietinės visuomenės organizacijos

Hondūro teisine sistema šalies piliečiams suteikiama teisė ir nustatoma pareiga dalyvauti vykdant ir vykdyti socialinę veiksmų, kurių imasi valdžios institucijos, kontrolę. Miškų sektoriuje yra įvairių pilietinės visuomenės organizacijų, suinteresuotų įstatymų vykdymo užtikrinimu, ir tos organizacijos imasi labai aktyvaus ir veiksmingo vaidmens vykdant tikrinimą. Tos organizacijos išvardytos toliau.

4.4.1. Vietos organizacijos

Miškų įstatyme nustatyti ICF skirti visuomenės dalyvavimo, konsultavimosi ir paramos subjektai, pavyzdžiui, patariamosios tarybos miškininkystės, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos klausimais (CCF); šie subjektai organizuojami ir veikia vietos arba bendruomenės, savivaldybės, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinėje neteisėto miškų kirtimo ir miško produktų vežimo kontrolės strategijoje (ENCTI) nurodyta šių subjektų svarba vykdant socialinę kontrolę, visų pirma savivaldybės ir bendruomenės lygmenimis, remiant miškotvarkos planų, metinių veiklos planų arba kitų rūšių leidimų tikrinimą, taip pat skatinant naudoti teisėtą medieną. Tai pasiekiama veiksmus koordinuojant su kitomis valstybės institucijomis, visų pirma ICF.

4.4.2. Nevyriausybinės plėtros organizacijos

Įvairios šalies ir tarptautinės nevyriausybinės plėtros organizacijos (3) remia miškų sektoriaus veiksmus, vykdomus instituciniu ir teritoriniu lygmeniu. Savo veikla jos sprendžia, be kita ko, visuomenės dalyvavimo subjektų organizavimo, gebėjimų stiprinimo savivaldybės ir bendruomenės lygmenimis, politinio poveikio, socialinės kontrolės, techninės paramos ir žmogaus teisių klausimus.

Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape nevyriausybinės plėtros organizacijos parengs savo pačių metodiką, taikomą vykdant socialinės priežiūros veiksmus. Šios socialinės priežiūros ataskaitos bus teikiamos Jungtiniam įgyvendinimo komitetui ir kitoms įstaigoms, kad būtų imtasi tinkamų veiksmų. Tuo bus sukurta dalyvavimo sistema, ir ja bus padedama nuolat gerinti valdymo procedūras, nustatytas pagal šį Susitarimą.

Taip pat bus sukurta skundų nagrinėjimo sistema; šia sistema bus padedama vykdyti socialinės priežiūros funkciją, kaip aprašyta šio priedo 10 ir 11 skirsniuose.

4.5. Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos

Hondūre gyvena devynios Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos. Dauguma šių tautų gyvena didžiulėse miško teritorijose, o šiose esama ir saugomų teritorijų, ir gamybinių miškų. Tos tautos yra šios: pečai, tavakai, lenkai, majai čorčiai, tolupanai, miskitai, nahua, garifūnai ir anglakalbė iš Afrikos kilusi tauta; jos turi joms atstovaujančias organizacijas, įskaitant visos šalies mastu veikiančią Hondūro čiabuvių tautų konfederaciją (CONPAH).

Šios tautos dalyvauja įgyvendinant TUS, taip pat taikant teisėtumo lentelių 2 principą: „Hondūras gerbia miškų teritorijose gyvenančių Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų teises“.

Miškų sektoriuje Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusioms tautoms tenka šios funkcijos:

— jos yra legalizavimo procesų ir pagarbos jų protėviams priklausiusioms teritorijoms naudos gavėjos;

— jos dalyvauja įgyvendinant mechanizmus ir procedūras, susijusias su FPIC principo taikymo sistema, nustatyta siekiant gerbti savarankišką apsisprendimą ir autonomiją, kaip reikalaujama TDO konvencijoje Nr. 169 ir JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių, ir

— jos dalyvauja komercinėje veikloje, vykdomoje gamybinio miško teritorijose, laikantis teisėtumo lentelių ir taikytinų TUS reikalavimų.

4.6. Gebėjimų stiprinimas

Gebėjimų stiprinimas, kuriuo siekiama užtikrinti veiksmingą sistemos veikimą ir medienos produktų teisėtumą, aprašytas VIII priede. Kiekviena priemonė bus rengiama atlikus visų įgyvendinant TUS dalyvaujančių subjektų reikiamų gebėjimų patikrinimą.

5. TUS APRĖPTIS IR MASTAS

Visa Hondūro kilmės mediena ir medienos produktai, kuriems taikoma TUS, turi būti gauta iš privačių, savivaldybės arba nacionalinių miškų (natūraliai augančių arba pasodintų), tvarkomų pagal administracinius ir techninius didžiausio veiksmingumo, daugkartinio naudojimo ir socialinės lygybės kriterijus, kad būtų užtikrintas ekosistemų tvarumas ir jų našumo, apsauginis bei aplinkos apsaugos potencialas.

TUS taip pat bus taikoma iš kitų šalių atvežamai medienai, kai jos importuotojai galės įrodyti, kad mediena gauta iš teisėtų šaltinių ir importuota laikantis ir medienos kilmės šalies, ir Hondūro įstatymų. TUS turės būti taikoma visiems veiklos vykdytojams, įskaitant tuos, kas turi savo nuosavus miškotvarkos ir kilmės grandinės pažymėjimus, taip pat tuos, kuriems priklauso medžių plantacijos, naudojamos komerciniais tikslais.

5.1. Medienos produktai, įtraukti į TUS

TUS taikoma visiems šio Susitarimo I priede apibrėžtiems produktams. Hondūro miškų įstatymo 102 straipsniu draudžiama eksportuoti tam tikrus medienos produktus, nurodant, kad natūralių miškų plačialapių medžių mediena gali būti eksportuojama tik kaip apdorota mediena. Todėl neleidžiama eksportuoti apvaliosios arba grubiai aptašytos šios rūšies medžių medienos.

Nors šių rūšių apvalioji mediena arba grubiai aptašyta mediena negali būti eksportuojama, jai TUS taikoma neatsižvelgiant į jos apdorojimo mastą.

Į šio Susitarimo I priedą neįtrauktiems medienos produktams, eksportuojamiems į Sąjungą, FLEGT licencijos procedūra netaikoma. Tokiu atveju Sąjungos importuotojai, kurie šiuos produktus importuoja iš Hondūro, privalo atlikti išsamų patikrinimą pagal 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (4), kad įsitikintų, jog jie yra teisėti.

5.2. Rinkos, kurioms taikoma TUS

TUS bus taikoma medienos produktams, teikiamiems visoms rinkoms – ir eksporto, ir šalies. Tačiau pastangoms užtikrinti TUS taikymą pirmumas bus teikiamas rinkas atskiriant taip:

— Sąjungos rinka. Į Sąjungos rinką eksportuojamų produktų teisėtumo tikrinimas bus atliekamas, kaip nustatyta šiame Susitarime, t. y. laikoma, kad FLEGT licencija yra būtina sąlyga, kai tik patvirtinama, kad sistema yra pasirengusi išduoti FLEGT licencijas, įvykdžius VII priede nustatytą procedūrą.

— Kitos tarptautinės rinkos. Eksportuojamų produktų teisėtumo tikrinimas bus atliekamas, kaip nustatyta šiame Susitarime, neatsižvelgiant į eksporto paskirties vietos šalį, o jų teisėtumas bus grindžiamas H teisėta licencija.

— Šalies rinka. Taip pat bus atliekamas Šalies rinkai teikiamų produktų teisėtumo tikrinimas, kaip nustatyta šiame Susitarime, o veiklos vykdytojų, kuriems šie produktai priklauso, teisėtumas bus įrodomas teisinės atitikties pažymėjimais.

Visais šiais TUS įgyvendinimo etapais bus tvirtinamos priemonės, kuriomis bus siekiama užkirsti kelią nežinomos arba neteisėtos kilmės medienos patekimui į miško produkcijos tiekimo grandinę. Taikant į VIII priedą įtrauktas priemones bus didinamas gebėjimas įgyvendinti TUS.

5.3. Medienos, kuriai taikoma TUS, šaltiniai

Medienos, kuriai taikoma TUS, šaltiniai skirstomi į šias kategorijas:

5.3.1. Mediena, kuriai medžiai nukirsti šalies teritorijoje

Mediena, kuriai medžiai nukirsti šalies teritorijoje, gaunama iš šių šaltinių:

1. natūralių miškų arba plantacijų.

2. Teritorijų, kuriose įsteigtos agrarinės miškininkystės sistemos, t. y. natūralūs arba pasodinti medžiai, kartu su kitomis rūšimis – kava, kakava ar kitais žemės ūkio kultūriniais augalais.

3. Pavienių spygliuočių arba plačialapių medžių, augančių ne miškuose.

Medžiai gali būti kertami plačialapių arba spygliuočių medžių miškuose, neatsižvelgiant į tai, kam priklauso žemė. Kirsti medžius leidžiama vienu iš šių būdų:

— pagal miškotvarkos planą ir jo metinius veiklos planus, ICF patvirtintus: — bendruomenės naudos gavėjams, sudariusiems grupines miškotvarkos sutartis (miškotvarkos veiklos bendruomenėms); — individualiems miškotvarkos sutarčių naudos gavėjams, ir — privačių, savivaldybės (ejido), nacionalinių ir fiskalinių miškų savininkams.

— Pagal specialų agrarinės miškininkystės sistemų planą ir jo metinį kirtimo planą, skirtą agrarinės miškininkystės sistemų, esančių privačioje ir savivaldybės (ejido) žemėje, savininkams.

— Pagal gelbėjimo planą, skirtą miškų, nukentėjusių nuo gaivalinių nelaimių, kenkėjų arba ligų, viešų arba privačių statybos darbų ir augmenijos pakeitimo žemės ūkio paskirties žemėje, kirtimui. Rengiant vietovių, kuriose vykdytini vieši ar privatūs statybos darbai arba žemės ūkio paskirties žemėje keičiama augmenija, gelbėjimo planus reikalaujama poveikio aplinkai vertinimo, ir tik jį atlikus MiAmbiente gali išduoti aplinkos leidimo pažymėjimą. Gelbėjimo planai, siejami su laikinų arba ilgamečių žemės ūkio pasėlių augmenijos keitimu, taikomi tik žemės ūkio paskirties žemei. Miškų įstatymo 93 straipsnyje nustatyta, kad reikia išsaugoti ir gerbti natūralų miško žemės naudojimą, laikantis žemės naudojimo planavimo politikos ir teisės aktų. Panašiai, Miškų įstatymo įgyvendinimo nuostatų 294 straipsniu draudžiama keisti augmeniją gamybiniuose miškuose, kurių atžvilgiu esama miškotvarkos planų, ir žemėje, kurioje didelis miškininkystės potencialas. Medienos produktų, kuriems mediena gaunama keičiant žemės naudojimo paskirtį, tikrinimas išsamiau aprašytas šio priedo 7.7 skirsnyje.

— Pagal gaivinimo planą, taikomą miškininkystės šalutinių produktų, kuriems taikomas ankstesnis leidimas (AOP, AFP, patvirtintų plantacijos kirtimo leidimai ir gelbėjimo planai), gavybai.

— Pagal patvirtintų plantacijų kirtimo leidimus, taikomus medienos gavybai iš ICF patvirtintų miško plantacijų.

Pavieniai medžiai, augantys ne miškuose, bet daugiausia gyvenamosiose ir gyvulininkystės teritorijose, tradiciškai buvo pagrindinis medienos tiekimo dailidžių dirbtuvėms šaltinis. Tačiau Hondūras dar neturi teisės aktų, kuriais būtų reglamentuojamas komercinis tokių medžių kirtimas, dėl to į VIII priedą buvo įtraukta su šiuo klausimu susijusi papildoma priemonė. Šiam teisės aktui įsigaliojus, jis bus įtrauktas į atitinkamą teisėtumo lentelių rodiklį, atlikus II priedo skirsnyje „Hondūro reguliavimo, organizacinės ir institucinės sistemos pakeitimai“ nustatytą procedūrą.

Prieš atnaujinant teisėtumo lenteles, šis medienos šaltinis jau bus įtrauktas į TUS, o miškų sektoriaus veiklos vykdytojai, medienai kertantys medžius iš šio šaltinio, privalės laikytis visų kitų TUS reikalavimų.

5.3.2. Importuojama mediena

Ir fiziniai, ir juridiniai asmenys, importuojantys medieną, privalo įdiegti išsamaus patikrinimo procedūras, kad įrodytų, jog neteisėtų veiksmų importuojamos medienos atžvilgiu rizika yra nedidelė, o šalies, kurioje nukirsti medžiai, eksportuotojai laikosi įstatymų. Šios išsamaus patikrinimo procedūros aprėptis bus nustatyta šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape; į VIII priedą įtraukta papildoma priemonė, susijusi su išsamaus patikrinimo procedūros diegimu Hondūre.

5.3.3. Mediena, kuriai šis Susitarimas netaikomas

Šių dviejų rūšių medienai TUS netaikoma, taigi netaikoma ir FLEGT licencijavimo schema:

— tranzitu vežamai medienai Tranzitu iš trečiųjų valstybių vežamai medienai arba medienai, į Hondūrą įvežamai laikinai pagal bendrąją tranzito deklaraciją, kai tokios medienos galutinė paskirties vieta yra kita valstybė. Ji turi būti identifikuota ir laikoma atskirai nuo Hondūre pagamintos arba į jį importuotos medienos tiekimo grandinės. Tranzitu vežama mediena nebus įtraukta į TUS, todėl jai negali būti išduodama nei FLEGT, nei H teisėta licencija, skirta eksportui. Šio priedo 7.5 skirsnyje paaiškinta, kaip veiks šių produktų tranzito kontrolės mechanizmai, kuriais bus užtikrinama, kad tokia mediena nepatektų į šalies rinkos tiekimo grandinę.

— Konfiskuotai medienai Medienos produktams, konfiskuotiems dėl to, kad buvo pažeisti Hondūro teisės aktai arba nevykdyta išsamaus patikrinimo prievolė, kai mediena importuojama, TUS netaikoma. ICF ir saugumo pajėgos yra įgaliotos atlikti būtinus tyrimus, kad tokiais atvejais prokuratūra galėtų kelti kaltinimus. Šio priedo 7.6 skirsnyje paaiškinta, kas atsitinka medienai, kuriai uždedamas areštas arba kuri konfiskuojama.

5.4. Veiklos vykdytojų, kuriems taikoma TUS, veiklos mastas

Šiame Susitarime veiklos vykdytojas yra bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, vykdantis veiklą miško produkcijos grandinėje. Veiklos vykdytojų, kuriems taikoma TUS, veiklos mastas aprašytas 1 lentelėje.

1 lentelė.

Miškų sektoriaus veiklos vykdytojų veiklos mastas

Veiklos vykdytojas Veiklos, kuriai taikoma TUS, mastas 1. Privataus miško teritorijos (tai apima ir čiabuvių bendruomenes, turinčias žemės nuosavybės teisės dokumentą) ir bendros žemės (savivaldybės) savininkas Kreipiasi dėl žemės nuosavybės teisės arba pateikia žemės nuosavybės teisės įrodymą. Prieš pradėdamas kirsti mišką kreipiasi į ICF, kad būtų patvirtintas miškotvarkos planas ir su juo susiję metiniai veiklos planai, gelbėjimo planas arba gaivinimo planas. Kreipiasi į ICF dėl medienai nukirstų medžių vežimo leidimų, praneša apie panaudotus vežimo leidimus; pranešta informacija įtraukiama į SIRMA duomenų bazę. Pateikia įrodymus, kad atitinkamai laikytasi FPIC principų. 2. Teritorijos, kurioje esama agrarinės miškininkystės sistemos, savininkas Kreipiasi, kad dėl miško kirtimo, kaip agrarinės miškininkystės sistemos dalies, būtų patvirtintas specialusis agrarinės miškininkystės sistemų planas arba metinis kirtimo planas. Kreipiasi į ICF dėl medienai nukirstų medžių vežimo leidimų, praneša apie panaudotus vežimo leidimus; pranešta informacija įtraukiama į SIRMA duomenų bazę. 3. Miško plantacijos savininkas Kreipiasi į ICF dėl miško plantacijos patvirtinimo ir dėl patvirtintos plantacijos kirtimo. Kreipiasi į ICF dėl medienai nukirstų medžių vežimo leidimų, praneša apie panaudotus vežimo leidimus; pranešta informacija įtraukiama į SIRMA duomenų bazę. 4. Naudotojas / laikinas valdytojas Įvykdžius žemės legalizavimo procedūrą, gauna uzufrukto sutartį, pagal ją naudotojui arba laikinam valdytojui leidžiama vykdyti miškotvarkos veiklą. Reikalavimai, kuriuos turi įvykdyti privatūs valstybinio miško teritorijų legalizavimo naudos gavėjai, nustatyti Miškų įstatyme. Kreipiasi į ICF dėl leidimo žemės valdoje atželdinti mišką arba vykdyti kitą miškininkystės arba su aplinka susijusią veiklą. Kreipiasi dėl plantacijos patvirtinimo, vėliau kreipiasi dėl leidimo ją kirsti. 5. Miško teritorijų uzufrukto turėtojas (įskaitant bendruomenių grupes) Siekdamas vykdyti miškotvarkos veiklą kreipiasi dėl miškotvarkos sutarties pasirašymo; siekdamas kirsti medžius miško teritorijoje, kreipiasi į ICF dėl miškotvarkos plano, gelbėjimo plano arba gaivinimo plano patvirtinimo. 6. Rangovas Samdomas miško savininko, kai pastarasis pats savo ištekliais nekerta medžių medienai. Kerta medienai skirtus medžius, velka ir veža juos iš miško pirminės miško produkcijos bendrovėms arba medienos sandėliams, taip pat gali parduoti medieną. Regioniniam miškų biurui teikia ataskaitą dėl įsiregistravimo, taip pat teikia kirtimo ir vežimo operacijoms naudojamos įrangos ir pagrindinių darbuotojų sąrašus. Yra atsakingas už vežimo leidimų (juos išduoda ICF) ir važtaraščių (juos išduoda SAR) naudojimą. Kirtimo leidimo naudos gavėjas arba turėtojas, subrangos pagrindu samdantis rangovą, yra atsakingas už užtikrinimą, kad būtų laikomasi taikytinų teisės aktų. 7. Vežėjas Teikia prekių, šiuo atveju – medienos (tai gali būti apvalioji mediena, iš kirtimo vietos vežama pirminės miško produkcijos bendrovei arba medienos sandėliui, arba apdorotos medienos produktai, iš miško produkcijos bendrovės vežami į galutinę paskirties vietą) vežimo paslaugą. Paprastai šios paslaugos teikėją samdo miško savininkas, rangovas arba miško produkcijos bendrovė. Kalbant apie plačialapių medžių miškus, šio Susitarimo įsigaliojimo dieną vežėjas dalyvauja nuo to momento, kai grubiai aptašyta mediena, imama iš miško, sukraunama į rietuves prie jos surinkimo vietos, ir transporto priemonės naudojamos iš tos vietos ją išvežti miško produkcijos bendrovėms arba medienos sandėliams. Valdžios institucijoms teikia dokumentus, kuriais įrodomas vežamų produktų teisėtumas (tai yra vežimo leidimas, SAR patvirtinta sąskaita faktūra ir atitinkamai važtaraštis arba sąskaita faktūra). 8. Kvalifikuotas miško specialistas (TFC) Miško savininko vardu rengia miškotvarkos planus, specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus ir su jais susijusius metinius planus, gelbėjimo planus, gaivinimo planus. (Yra atsakingas už visą miškotvarkos planų metinių veiklos planų įgyvendinimo administravimą). Šiuo tikslu miško savininko vardu teikia ICF paskyrimo ir sutikimo susitarimą ir tampa metinio veiklos plano administratoriumi). Yra atsakingas už techninių standartų, kuriais reglamentuojamas bet kokiu būdu atliekamas jo administruojamas kirtimas, laikymąsi. Taip pat atsakingas už miške naudojamo vežimo leidimo mėnesinių pažangos ataskaitų teikimą; ataskaitose pateikia išsamią informaciją apie paimtą medieną, ataskaitas pagrindžia leidimų kopijomis. 9. Nepriklausomas miškininkystės specialistas (TFI) Rengia miškotvarkos planus, specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus ir su jais susijusius metinius planus, gelbėjimo planus, gaivinimo planus. Yra atsakingas už techninių standartų, kuriais reglamentuojamas bet kokiu būdu atliekamas jo administruojamas kirtimas, laikymąsi. Taip pat atsakingas už miške naudojamo vežimo leidimo mėnesinių pažangos ataskaitų teikimą; ataskaitose pateikia išsamią informaciją apie paimtą medieną, ataskaitas pagrindžia panaudotų leidimų kopijomis. 10. Eksportuotojas Kreipiasi į ICF dėl FLEGT licencijos (eksportui į Sąjungą) arba H teisėtos licencijos (eksportui į kitas paskirties vietas) išdavimo atsižvelgiant į vietą, į kurią siuntos bus siunčiamos. Kreipiasi į muitinę dėl eksporto leidimų, įskaitant komercinę importo sąskaitą faktūrą, bendrąją muitinės deklaraciją ir kitus dokumentus, kuriais įrodomas eksportuojamų produktų teisėtumas, atsižvelgiant ir į su visuomenės sveikata susijusius apribojimus, ir į tarifų taikymo bei netarifinius teisės aktus, įskaitant CITES pažymėjimus, kai taikytina. 11. Importuotojas Kreipiasi į muitinę dėl importo leidimų, įskaitant komercinę importo sąskaitą faktūrą, bendrąją muitinės deklaraciją ir kitus dokumentus, kuriais įrodomas importuojamų produktų teisėtumas, atsižvelgiant ir į su visuomenės sveikata susijusius apribojimus, ir į tarifų taikymo bei netarifinius teisės aktus, įskaitant CITES pažymėjimus, kai taikytina. Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų medienos produktų teisėtumas. 12. Pirminės miško produkcijos bendrovės savininkas Tvarko nuolat atnaujinamą sąnaudų ir produkcijos registrą ir ICF teikia mėnesines produkcijos ataskaitas, kartu su patvirtintomis pardavimo sąskaitomis faktūromis. Prašo išduoti sąskaitas faktūras ir SAR teikia mėnesines ir metines pardavimo ataskaitas, kartu pridėdamas atitinkamas patvirtintas pardavimo sąskaitas faktūras ir važtaraščius. Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų produktų teisėtumas. Kalbant apie plačialapių medžių miškus, pirminės miško produkcijos bendrovių dabar nėra, nes mediena yra grubiai aptašoma prieš ją išvežant iš miško ir rinkai teikiama per antrinės miško produkcijos bendroves arba medienos sandėlius. 13. Antrinės miško produkcijos bendrovės savininkas (įskaitant dailidžių dirbtuves ir kitas labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones (MiPyME)). Tvarko nuolat atnaujinamą sąnaudų ir produkcijos registrą ir ICF teikia mėnesines produkcijos ataskaitas, kartu su patvirtintomis pardavimo sąskaitomis faktūromis. Prašo išduoti sąskaitas faktūras ir SAR teikia mėnesines ir metines pardavimo ataskaitas, kartu pridėdamas atitinkamas patvirtintas pardavimo sąskaitas faktūras ir važtaraščius. Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų produktų teisėtumas. 14. Medienos sandėlio savininkas Tvarko nuolat atnaujinamą sąnaudų ir produkcijos registrą ir ICF teikia mėnesines produkcijos ataskaitas, kartu su patvirtintomis pardavimo sąskaitomis faktūromis. Prašo išduoti sąskaitas faktūras ir SAR teikia mėnesines ir metines pardavimo ataskaitas, kartu pridėdamas atitinkamas patvirtintas pardavimo sąskaitas faktūras ir važtaraščius. Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų produktų teisėtumas. 15. Darbdavys (bet kurios įmonės, priklausančios pirmiau nurodytų kategorijų veiklos vykdytojams) Įregistruoja darbuotojus Hondūro socialinės apsaugos institucijoje ir laikosi darbo teisės aktų.

6. ATITIKTIES TEISĖTUMO APIBRĖŽČIAI TIKRINIMAS

Hondūro medienos produktų teisėtumas nustatomas pagal II priede pateiktą jų apibrėžtį.

Tikrinimą atlieka valdžios sektoriaus agentūros (jeigu tinka, remdamosi iš pripažintų privačių patvirtinimo mechanizmų, nustatytų šio priedo 8 skirsnyje, gaunamais duomenimis), jį sudaro tinkamos patikros, kuriomis siekiama užtikrinti medienos produktų teisėtumą.

Jis turi būti pakankamai patikimas ir veiksmingas, kad būtų galima įvairiuose nacionalinės rinkos tiekimo grandinės etapuose nustatyti bet kokius reikalavimų nesilaikymo atvejus, nurodytus II priede pateiktose teisėtumo lentelėse. Importuojamos medienos, kuri pateks į šalies tiekimo grandinę, teisėtumas taip pat privalo būti tikrinamas.

6.1. Teisėtumo tikrinimo principai

Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape šalys per Jungtinį įgyvendinimo komitetą atnaujins ir patvirtins tikrinimo vadovą; jame bus aprašyta tikrinimo metodika, taikytina tikrinant teisinę atitiktį kiekvieno rodiklio atžvilgiu ir tikrinimo būdai, laikomi pagrindiniais elementais rengiant teisėtumo lenteles. Prie kiekvieno rodiklio nurodomas už tikrinimą atsakingas kiekvienos įstaigos subjektas arba skyrius ir tikrintini dokumentai. Be to, bus nurodyta, kaip dažnai tikrinti rodiklius, taip pat bus nurodyta vieta, kurioje įvairiose institucijose pagal jų atsakomybės sritis bus laikomi informacijos ir dokumentų registrai (ir spausdintiniai, ir skaitmeniniai).

6.1.1. Institucijos, dalyvaujančios atliekant teisėtumo tikrinimą

Tikrinimą atlieka aiškiai nurodytos institucijos, turinčios pakankamų išteklių, tinkamas valdymo sistemas ir kvalifikuotą bei parengtą personalą, taip pat patikimas ir veiksmingas interesų konfliktų kontrolės priemones. Visi kiekvienos institucijos su tikrinimu susiję darbuotojai turi įgūdžių ir patirties, būtinos jų darbui atlikti, taip pat vykdoma tinkama tų darbuotojų priežiūra.

ICF ir kitos institucijos, dalyvaujančios įgyvendinant TUS, turi organizacinę ir funkcinę struktūrą, kad galėtų patikrinti, ar visi veiklos vykdytojai laikosi teisėtumo rodiklių. Atsižvelgiant į informacijos, kuri bus teikiama kiekvienos institucijos, patikrinus veiklos vykdytojus, kiekį ir poreikį šią informaciją registruoti bei nuolat atnaujinti, tikrinimo rezultatai bus įrašomi į duomenų bazę, kuria galės naudotis ICF Teisėtumo tikrinimo skyrius. Taigi, Tikrinimo skyrius nuolat turės visą informaciją, būtiną, kad veiklos vykdytojams galėtų išduoti teisinės atitikties pažymėjimus ir peržiūrėti jų galiojimą. Kad būtų galima taip rinkti ir atnaujinti duomenis, būtina koordinuoti institucijų veiksmus, kaip aprašyta šio priedo 11 skirsnyje.

Toliau diagramoje parodytas duomenų, reikalingų tikrinant atitiktį teisės aktams, srautas tarp įvairių TUS subjektų.

2 lentelėje aprašyti teisinės atitikties tikrinimo mechanizmai, parodyti pirmiau pateiktoje diagramoje.

2 lentelė.

Teisinės atitikties tikrinimo mechanizmų aprašymas

Nr. Aprašymas 1. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, vykdantis veiklą miško produktų tiekimo grandinėje. 2. Tikrinimo priemonių taikymas (II priedas). 3. Kiekvienai institucijai skirtų tikrinimo priemonių rengimo metodika. Vienos tikrinimo priemonės rengiamos tik vieną kartą, kitos – periodiškai. 4. Fizinių ir (arba) elektroninių tikrinimo priemonių rengimas (II priedas). 5. Tikrinimo metodika. Nustačius nesilaikymo atvejį, kiekviena institucija įdiegia dokumentavimo, tvarkymo, stebėsenos ir pranešimo Teisėtumo tikrinimo skyriaus duomenų bazei procedūras. 6. Taisomieji arba baudžiamieji veiksmai, susiję su reikalavimų nesilaikymu ir atsirandantys dėl administracinių arba ex officio veiksmų (V priedo 9 skirsnis). 7. Bendrų teisinės atitikties tikrinimo duomenų, gautų visų dalyvaujančių institucijų, kompiliavimas naudojant SIRMA, SNIF ir ICF Geoportalą bei kitas tų institucijų priemones (V priedo 6 ir 7 skirsniai). 8. Kreipimasis į Teisėtumo tikrinimo skyrių dėl teisinės atitikties pažymėjimo, kuriuo patvirtinamas veiklos vykdytojo teisėtumas (V priedo 6 ir 7 skyriai). 9. Teisėtumo tikrinimo skyriaus saugomų duomenų kompiliavimas siekiant įvertinti veiklos vykdytojo atitiktį teisėtumo lentelėms ir tiekimo grandinę kontrolės priemones. Jeigu išvada yra teigiama, Teisėtumo tikrinimo skyrius išduoda teisinės atitikties pažymėjimą, ir šiuo šalies rinkos pirkėjams įrodoma, kad veiklos vykdytojas įvykdė TUS reikalavimus (V priedo 6 ir 7 skyriai). 10. Kreipimasis į Licencijų išdavimo skyrių dėl FLEGT arba H teisėtos licencijos, kuriomis patvirtinamas veiklos vykdytojo veiklos teisėtumas, kad veiklos vykdytojas savo produktus galėtų eksportuoti į bet kurią rinką (IV priedas). 11. Licencijų išdavimo skyriaus sprendimas, ar veiklos vykdytojas atitinka teisės aktus. Jeigu Tikrinimo skyriaus išvada yra teigiama (t. y. veiklos vykdytojas atitinka visus TUS reikalavimus), išduodama FLEGT licencija (kai eksportuojama Sąjungos rinkai) arba H teisėta licencija (kai eksportuojama į kitas rinkas), kuria tarptautinės rinkos klientams patvirtinama, kad veiklos vykdytojas įvykdė TUS reikalavimus. Jeigu sprendimas nepalankus, Licencijų išdavimo skyrius apie tai praneša pareiškėjui (veiklos vykdytojui) (IV priedas). 12. TUS nepriklausomi auditoriai rengia savo nustatytų faktų ataskaitas, į jas įtraukia išvadas ir rekomendacijas Jungtiniam įgyvendinimo komitetui, o šis yra atsakingas už šių audito ataskaitų reguliarų skelbimą (VI priedas). 13. Pilietinės visuomenės organizacijos rengia tikrinimo ataskaitas dėl kirtimo leidimų ir apskritai dėl miškų sektoriaus, šios ataskaitos teikiamos Jungtiniam įgyvendinimo komitetui (V priedo 4.4.2 skirsnis).

6.1.2. Tikrinimo pagal teisėtumo lenteles procedūros

Vadove, dėl kurio Šalys susitars per Jungtinį įgyvendinimo komitetą, bus aprašyta metodika, taikoma dalyvaujančių institucijų, atsakingų už visų arba dalies rodiklių patikrinimą. Vadove bus nurodytas subjektas arba biuras, atsakingas už tikrinimą, ir veiksmai, kurių jis turi imtis šiai užduočiai atlikti. Vadove taip pat bus nurodytas tikrinimo dažnis ir tai, kada turės būti tikrinamos tikrinimo priemonės; jame taip pat bus nurodytas subjektas arba biuras, kuriame bus laikomos spausdintinės ir skaitmeninės šios informacijos kopijos.

6.1.3. Teisėtumo tikrinimo priemonių laikymas

Kiekvienos tikrinimo priemonės dokumentų spausdintinės kopijos ir skaitmeniniai failai laikomi kiekvieno institucijoje, atsakingoje už atitinkamų priemonių parengimą. Šie „instituciniai“ įrašai laikomi bent 10 metų, kaip reikalaujama pagal Skaidrumo ir galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymą (LTAIP). Įstatyme taip pat nustatyta informacijos tvarkymo procedūra (30, 31 ir 32 straipsniai), apibrėžta tai, kas yra „vieša informacija“ (3 straipsnis) ir ką reikėtų laikyti konfidencialiais asmens duomenimis (7 straipsnis) arba įslaptinta informacija (8 straipsnis).

Atsižvelgiant į tikrinimo priemonių teisėtumo ir autentiškumo svarbą, atsakingos institucijos užtikrina, kad būtų saugomi kiekvienos tikrinimo priemonės fiziniai ir skaitmeniniai įrašai. Siekiant skaidraus ir veiksmingo informacijos valdymo, atliekant tikrinimą dalyvaujančios institucijos privalo užtikrinti, kad jų registruose esančia informacija galėtų laiku ir veiksmingai ir tada, kai to reikia, naudotis ir kitos organizacijos, įskaitant ICF Teisėtumo tikrinimo skyrių. Panašiai, kiekviena institucija, susijusi su teisėtumo tikrinimu, turėtų pasinaudoti įstatymais, kitais teisės aktais ir procedūromis, taikomomis jos kompetencijos srityje, gauti būtinos informacijos iš veiklos vykdytojų ir saugoti ją savo registruose.

6.1.4. Informacinės sistemos ir tikrinimo funkcinės galimybės

Naudojant kompiuterines sistemas, įrankius ir protokolus, kurie jau yra ir kurie bus išplėtoti ir skirti tikrinti, ar laikomasi teisėtumo lentelėse pateiktų rodiklių, bus galima atlikti tikrinimą vietoje, tikrinimą pagal dokumentus, taip pat bus galima duomenis sutikrinti visoje medienos tiekimo grandinėje. Šio priedo 3.2 skirsnyje nustatyti pagrindiniai kompiuteriniai įrankiai ir protokolai, naudojami institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS. Toliau trumpai aprašytos dabar veikiančios IT sistemos, kuriomis siekiama padėti institucijoms vykdyti savo pareigas.

Nacionalinėje miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucijoje (ICF):

— Nacionalinė miškų informacijos sistema (SNIF) Ši kompiuterinė programa gali būti naudojama dinaminėms duomenų bazėms, kuriose laikomi įrašai, įrodantys nuosavybės teisę į privačius, nacionalinius ir savivaldybių miškus, taip pat informacija apie tai, kam priklauso miško produkcijos bendrovės ir medienos sandėliai, tvarkyti. Sistemoje pateikiama informacija apie visus kirtimo leidimus, įskaitant valdymo planus, veiklos planus, gelbėjimo planus, gaivinimo planus, specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus ir ICF patvirtintų plantacijų kirtimo planus. Dėl SNIF atsiranda galimybė stebėti medienos srautus tarp kirtimo veiklos vykdytojų per tiekimo grandinę.

— Medienos atsekamumo IT sistema (SIRMA) Šia kompiuterine priemone suteikiama galimybė stebėti medienos ėmimo ir vežimo srautus pagal vežimo leidimuose, naudojamuose su kiekvienu miško kirtimo leidimu, pateiktus įrašus. Vežimo leidimams registruoti sistema naudoja SNIF informaciją. Sistemoje informacija apie leidimus, užregistruotus vežimui iš miško į miško produkcijos bendroves, suderinama su informacija apie sąnaudas ir produkciją kiekvienoje grandinės grandyje – tam naudojamos kiekvieno veiklos vykdytojo teikiamos mėnesinės ataskaitos. Turint užregistruotą informaciją galima stebėti gamybą, platinimą arba pardavimą ir atsargas.

— Geoportalas Tai virtuali Hondūro miškų žemėlapio platforma; joje matyti saugomų teritorijų, pagal miškotvarkos sutartis paskirtų teritorijų, deklaruotų mikrobaseinų geografinė vieta ir paviršius, kelių infrastruktūra, miškotvarkos planai ir referenciniai žemėlapiai. Geoportalas yra susietas su SNIF. Ši informacija naudojama medienos srautų maršrutams parengti, ją naudojant lengviau planuoti patikrinimo punktus tikrinimo greitkeliuose ir svarbiose kelių tinklo vietose tikslais. Kai bus parengti nauji SNIF moduliai, jie bus susieti su Geoportalu: be kita ko, su gelbėjimo planų, specialiųjų agrarinės miškininkystės sistemų planų, patvirtintų miškų plantacijų ir miško produkcijos bendrovių registrais.

Mokesčių administratoriaus tarnyboje (SAR):

— elektroninė mokesčių sistema (e. mokesčiai) Šiame portale mokesčių mokėtojams pateikiamos spausdintinės formos mokesčių deklaracijoms pildyti. Šioje sistemoje galima, pavyzdžiui, atlikti mokesčių mokėtojų kas mėnesį teikiamos informacijos, t. y. pajamų mokesčio, ir veiklos vykdytojų kas mėnesį ICF teikiamų ataskaitų kryžmines patikras.

— Mokesčių ir finansų administravimo sistema (SAFT) Šia sistema didinamas savivaldybių finansinio administravimo veiksmingumas, efektyvumas, savalaikiškumas ir skaidrumas, nes taikomas automatizuotas ir integruotas administracinių ir finansinių procedūrų, pagrįstų šalies teisės aktais, valdymas. Dėl šios sistemos lengviau diegti vidaus kontrolės priemones, ją naudojant integruotai tvarkoma savivaldybių finansinė informacija, ją galima susieiti su kitomis programomis ir gauti statistinius duomenis bei skaitmeninius žemėlapius.

— Nacionalinis mokesčių registras (RTN) Fiziniai bei juridiniai asmenys ir organizacijos arba subjektai, neturintys teisinio subjektiškumo, bet vykdantys veiklą, dėl kurios jie turi mokėti mokesčius, privalo užsiregistruoti mokesčių institucijų tvarkomame Nacionaliniame mokesčių registre, kaip nustatyta taikytinuose teisės aktuose. Kalbant apie fizinius asmenis, jų Nacionalinio mokesčių registro numeris yra toks pats kaip ir jų Nacionalinio asmenų registro numeris, tik pridedamas vienas skaitmuo, ir tas numeris išlieka tas pats visą jų gyvenimą. Juridinius asmenis reikia įrašyti į Nacionalinį mokesčių registrą, kai jie įregistruojami arba įsteigiami.

Nuosavybės institucijoje (IP)

— Hondūro nacionalinė nuosavybės administravimo sistema (SINAP) Tai IT sistema, naudojama kaip Hondūro oficiali valdžios sektoriaus platforma informacijai apie nuosavybės teises administruoti. SINAP esama posistemių, o juose yra SURE: — Hondūro jungtinė registracijos sistema (SURE) Tai informacinė sistema, skirta laipsniškai modernizuoti nuosavybės teisių, teisių į nuosavybę registravimo, taip pat žemės registravimo visoje šalyje procedūrą.

Hondūro socialinės apsaugos institucijoje (IHSS):

— Hondūro socialinės apsaugos sistema IHSS tvarko Informacinę narių sistemą (SICA), joje saugomi įrašai apie darbdavius ir į sąrašą įtrauktų įmonių darbuotojus. IHSS geografinė apimtis yra nacionalinė, jos atstovybės ir biurai yra visuose didžiuosiuose šalies miestuose.

Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerijoje (MiAmbiente):

— Supaprastinta aplinkos leidimų sistema (SLAS) Ši priemonė parengta siekiant įmonėms suteikti lankstų mechanizmą, kuriuo jos galėtų iškart imtis projekto, pateikdamos skubią teisinių aspektų, dėl kurių projektai draudžiami arba negali būti vykdomi kitose šalies vietose, analizę, išsamiai išstudijuojant bet kurios rūšies projekto poveikio aplinkai koeficientą ir geografinėmis vietos, kurioje projektas bus įgyvendinamas, koordinatėmis automatiškai nustatant konkrečiam projektui reikalingas rizikos mažinimo priemones.

Nacionalinėje agrarinėje institucijoje (INA):

— Nacionalinis agrarinis registras (RAN) Nacionaliniame agrariniame registre INA turi dokumentų registrą ir geografines duomenų bazes, pagal kurias galima stebėti teritorijas, kurių atžvilgiu turimi nuosavybės teisės dokumentai. Dabar INA neturi IT sistemos arba sąryšinės duomenų bazės architektūros, dėl kurios būtų galima sąveika su kitomis sistemomis.

Muitų padirektoratyje (DARA):

— Hondūro automatizuota muitų sistema (SARAH) Šioje sistemoje taikomos aukštosios technologijos, paremtos atviraisiais standartais, kuriais užtikrinama lengva prieiga prie internetinių muitinės paslaugų, naudojant standartinę naršyklę ir saityno paslaugas. Taip pat esama papildomų programėlių, kuriomis padedama valdyti muitus ir suteikiama galimybė vykdyti kontrolę, kartu palengvinant tarptautinę prekybą.

— Hondūro elektroninė išorės prekybos sistema (SECEH) ir jos internetinis eksporto deklaracijų patvirtinimo modulis SECEH yra naudinga eksporto sektoriui, nes šia sistema suteikiama galimybė internetu gauti eksporto dokumentus, kurių reikia prekių muitiniam įforminimui.

— Tarptautinio prekių tranzito (TIM) sistema Šia IT sistema palengvinamos standartizuotos muitinės procedūros prie Centrinės Amerikos sienų, siekiant optimizuoti migracijos, muitų ir karantino formalumus naudojant vieną dokumentą – tarptautiniam prekių tranzitui skirtą bendrąjį dokumentą.

— Integruota išorės prekybos sistema (SICE) Šia sistema Hondūro centriniame banke naudotojams teikiami išorės prekybos statistiniai duomenys ir rodoma informacija pagal Centrinės Amerikos tarifų sistemą, ir tai daroma patikimai, nes informacija pirmiausia patikrinama per kelis informacijos šaltinius. Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape bus išplėtotos šios IT priemonės:

— Dokumentais pagrįstos ICF informacijos valdymo sistemos parengimas Ši virtuali biblioteka ICF suteiks galimybę organizuoti, stebėti ir tvarkyti dokumentais pagrįstą informaciją, susijusią su miškų sektoriumi, pavyzdžiui, įstatymus, centrinės valdžios strategijos ir politikos dokumentus, tyrimus, susitarimus, užklausas, ataskaitas, konvencijas ir techninių dokumentų atsargines kopijas ir kt. Ši sistema turi būti parengta taip, kad atitiktų tikslą turėti vietą internete, kurioje būtų galima teikti užklausas, o veiklos vykdytojams būtų suteikta prieiga prie dokumentinės informacijos, kad būtų palengvintas sprendimų priėmimas. Parengus šią sistemą, palengvėtų ICF atliekamos tikrinimo procedūros, esančios vienu pagrindinių TUS elementų. Todėl tikslas – šią sistemą išplėtoti per trumpą laiką, t. y. šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

— Teisėtumo tikrinimo skyriaus duomenų bazės sukūrimas Kad galėtų patikrinti veiklos vykdytojų atitiktį teisėtumo lentelių rodikliams ir TUS reikalavimams, Teisėtumo tikrinimo skyrius turės turėti priemonę informacijai gauti ir atnaujinti, kuri suteiktų prieigą subjektams, dalyvaujantiems įgyvendinant TUS, t. y. institucijų, dalyvaujančių užtikrinant TUS įgyvendinimą, informacinių sistemų duomenų bazės turėtų būti tarpusavyje sujungtos. Parengus šią duomenų bazę, palengvėtų tiekimo grandinės tikrinimo ir kontrolės procedūros, esančios vienu pagrindinių TUS elementų. Todėl tikslas – šią sistemą išplėtoti vidutinės trukmės laikotarpiu, t. y. šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

— Miškų registravimo, administravimo ir kontrolės (SIRACOF) IT sistema Ši sistema yra įtraukta į Nacionalinės neteisėto miškų kirtimo strategijos (ENCTI) rezultatus kaip kompiuterinė priemonė, dėl kurios veiksmingiau tvarkomi formalumai, didinamas administracinių procedūrų skaidrumas ir gerinama registruose saugomos informacijos kokybė, taip pat kaip priemonė, kuria padedama miškų vertės grandinėje – nuo miško iki apdorojimo centrų bei produktų pateikimo į rinką – taikyti kontrolės mechanizmus. Padaryta didžiulė pažanga plėtojant SIRACOF – sukurtos ir toliau tobulinamos jos pagrindą sudarančios sistemos, nes jomis valdoma, tvarkoma ir administruojama pagrindinė informacija (taip pat kaip SNIF, SIRMA bei Geoportalas).

— Įrašų saugojimo sistemos sukūrimas Darbo ir socialinės apsaugos ministerijoje (STSS) STSS reikės sistemos, kuria ji galės tikrinti, ar veiklos vykdytojai laikosi jos atsakomybės srityse taikytinų rodiklių. Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape bus galima nustatyti ir kitus modulius arba informacines sistemas, siekiant toliau lengvinti informacijos, susijusios su teisinės atitikties patikrinimu taip, kad tai atitiktų turimus finansinius, techninius ir žmogiškuosius pajėgumus, generavimą, perdavimą, sujungimą ir administravimą. Reikalavimai ir pajėgumai bus išsamiau analizuojami siekiant nustatyti, koks kiekvienu atveju tinkamiausias sistemos kompiuterizavimo laipsnis. Tai reiškia, kad atitikties teisės aktams tikrinimo informacinės sistemos bus nuolat plėtojamos.

6.1.5. Rizikos valdymo principas, kai nesilaikoma TUS

Pagrindinis uždavinys įgyvendinant TUS – neteisėtos praktikos sumažinimas. Tam reikia visoje tiekimo grandinėje įdiegti išsamų rizikos valdymo mechanizmą. Tais atvejais, kai institucijos neturi būtinų išteklių veiksmingam vienodo intensyvumo ir dažnio tikrinimui užtikrinti visose srityse, teisėtumo tikrinimas atsižvelgiant į riziką teikia galimybių įveikti šį apribojimą.

Rizikos valdymą, įgyvendinant TUS, sudaro tikimybės, kad kils kiekvienos rūšies rizika, ir to poveikio medienos teisėtumui vertinimas. Atliekant šį vertinimą bus atsižvelgiama į veiklos vykdytojų atitikties lygio bazinio tyrimo rezultatus, kaip pateikta VIII priede. Rizikos pobūdis keičiasi ir priklauso nuo to, kur ir kada rizika kyla. Dėl šios priežasties sprendimų priėmimas grindžiamas ICF bei kitų valdžios sektoriaus institucijų taikoma objektyvia ir integruota metodika, ir pradedama nuo rizikos kategorizavimo bei sprendimo priėmimo pagal aplinkybes kriterijų nustatymo.

Tikrinimo vadove, už kurį atsakingas Jungtinis įgyvendinimo komitetas, bus pateikti pagrindiniai rizikos kategorizavimo principai, ir šiais principais bus remiamasi sprendžiant, kaip vykdyti teisėtumo tikrinimą; vėliau bus pateikta neteisėtos praktikos rizikos, galinčios kilti įgyvendinant TUS, analizė.

Visoje tiekimo grandinėje atliekant rizikos valdymo procedūras, bus atsižvelgiama į šią neteisėtą praktiką:

— bet kuriame grandinės etape atsiranda medžiagos iš nežinomų šaltinių ir medžiagos iš medžių, nukirstų nevykdant teisėtų kirtimo operacijų;

— atvejai, kai tam tikrų charakteristikų produkto kiekis yra didesnis už originalaus produkto dalį arba už tų pačių charakteristikų žaliavos, gautos iš teisėtų šaltinių ir naudojamos tos rūšies produkto gamybos arba pardavimo procese, kiekį.

Kartu taikant rizikos valdymo procedūras bus atsižvelgiama į patvirtinamuosius dokumentus, kuriais pagrindžiamas veiklos vykdytojų ir jų medienos teisėtumas, pavyzdžiui, į pripažįstamus patvirtintų privačių patvirtinimo sistemų pažymėjimus, kaip apibrėžta šio priedo 8 skirsnyje.

Šiomis rizikos kategorijomis bus grindžiami veiksmai, kurių bus imamasi kontroliuojant ir tikrinant teisinę atitiktį. Siekiant didinti valdymo vietoje veiksmingumą, naudojantis šalyje jau veikiančių IT sistemų sąveika bus apibrėžti bendri tarpinstituciniai veiksmai.

Taigi, valdant riziką tampa lengviau formuluoti nacionalinius strateginius tikslus ir siekius, kad būtų sprendžiami miškų valdymo srities uždaviniai, reikalaujantys ypatingo dėmesio. Tai taip pat padeda įvertinti, ar institucijos, atsakingos už teisėtumo tikrinimą medienos tiekimo grandinėje, turi pakankamų išteklių arba yra sugalvojusios kitokių būdų trūkumams pašalinti.

Kalbant apie su importu susijusios rizikos valdymą, muitiniai patikrinimai gali būti atliekami pasienyje arba taikant tikrinimo procedūras, atliekamas, atsižvelgiant į rizikos lygį, po muitinio įforminimo. Tikrinimas po muitinio įforminimo gali būti taikomas importo siuntoms, kuriose yra medienos. Pagal muitinės teisės aktus muitinė rizikos valdymo metodus taikys siekdama priimti sprendimą dėl importuojamų siuntų tikrinimo, atliekamo po muitinio įforminimo, aprėpties, turinio ir metodo.

Muitinės dokumentacijos ir išleistų prekių tikrinimas po muitinio įforminimo privalo būti atliekamas per ne daugiau kaip penkerius metus nuo muitinės deklaracijos įregistravimo dienos. Tarp muitinės ir ICF esama glaudaus koordinavimo, susijusio su medienos importo stebėsena ir tikrinimu, įskaitant reguliarų ir sistemingą tikrinimą pasienyje ir muitinio įforminimo tikrinimą, taip pat tais atvejais, kai įtariama rizika.

Rizikos valdymas įgyvendinant TUS taip pat bus taikomas privačių veiklos vykdytojų, visų pirma importuotojų, išsamaus patikrinimo sistemoms, siekiant maksimaliai sumažinti neteisėtos medienos arba medienos produktų pateikimo šalies rinkai riziką.

Kaip apibrėžta šio priedo 6.2 skirsnyje, antras pagrindinis išsamaus patikrinimo sistemų elementas bus kiekvieno veiklos vykdytojo atliekamas rizikos, kad jo tiekimo grandinėje esama neteisėtos medienos, vertinimas, remiantis surinkta informacija apie medienos tiekėjus ir atsižvelgiant į procedūrose, kurios dar turės būti parengtos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, nustatytus kriterijus.

Privačių veiklos vykdytojų vykdomas išsamaus patikrinimo įgyvendinimas ir viešojo sektoriaus institucijų taikomos rizika grindžiamos kontrolės procedūros įtrauktos į VIII priede pateiktas papildomas priemones. Procedūras, būtinas tam įgyvendinti, parengs, taikys ir tvirtins Jungtinis įgyvendinimo komitetas, ir tai bus atlikta prieš išduodant pirmąją FLEGT licenciją.

6.1.6. Teisėtumo auditas, kurį atlikus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas

ICF per Teisėtumo tikrinimo padalinį tikrins kiekvieno veiklos vykdytojo atitiktį II priede nustatytiems teisėtumo rodikliams, šiame priede nustatytiems su tiekimo grandine susijusiems reikalavimams, taikytiniems kiekvienam veiklos vykdytojui; tikrindama ICF laikysis procedūrų, teikiančių galimybę kiekvienam miškų sektoriaus veiklos vykdytojui išduoti teisinės atitikties pažymėjimą.

Atlikus teisėtumo audito ir teisinės atitikties pažymėjimų išdavimo procedūras turi būti matyti, kad:

— medienos produktai pagaminti būdu, atitinkančiu visus į teisėtumo apibrėžtį įtrauktus reikalavimus. Šios apibrėžties tikrinimo rodiklių ir priemonių turi būti laikomasi pagal įstatymus, ir jais turi būti patvirtinamas veiklos vykdytojo teisėtumas; turi nebūti jokių įrodymų, kad pastaruoju metu esama pažeidimų;

— dalyvaujančių institucijų vykdoma kontrole patikinama, kad produktus sudaro tik mediena, gaunama vykdant teisėtas operacijas;

— teisėtumo auditą atlieka dalyvaujančios institucijos, vykdydamos veiklos vykdytojų patikrinimą vietoje, tai taip pat apima dokumentų kontrolę ir esamų duomenų bazių tikrinimą.

— Šio tikrinimo ir tvirtinimo proceso rašytinė ataskaita laikoma byloje atsižvelgiant į šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape apibrėžtas procedūras.

Užbaigus šį tikrinimo etapą pareiškėjui bus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas, o patį procesą sudarys šie etapai:

rengimo metodika

1. Veiklos vykdytojas kreipiasi į ICF Teisėtumo tikrinimo skyrių dėl teisinės atitikties pažymėjimo.

2. Remiantis SIIAVA metiniu teisėtumo tikrinimo planu, kiekviena institucija veiklos vykdytojo teisinę atitiktį tikrina pagal jos atsakomybės srityje taikytinus teisės aktus ir praneša rezultatus ICF Teisėtumo tikrinimo skyriui.

3. ICF Teisėtumo tikrinimo skyrius analizuoja savo turimas tikrinimo priemones, kartu atsižvelgdamas į dalyvaujančių institucijų parengtas tikrinimo ataskaitas.

4. Teisėtumo tikrinimo skyrius vertina, ar veiklos vykdytojas atitinka kiekvieną teisėtumo lentelės rodiklį ir TUS reikalavimus.

5. Jeigu veiklos vykdytojas atitinka visus tuos reikalavimus, Teisėtumo tikrinimo skyrius užbaigia veiklos vykdytojo teisėtumo auditą ir išduoda teisinės atitikties pažymėjimą.

Tikrinimo metodika

ICF arba bet kurios kitos suinteresuotos institucijos prašymu, Teisėtumo tikrinimo skyrius patikrina SIRMA, SNIF arba kitas informacines sistemas, kurios bus apibrėžtos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, kad būtų matyti, ar veiklos vykdytojas turi galiojantį teisinės atitikties pažymėjimą. Panašiai, kaskart veiklos vykdytojui kreipiantis į Teisėtumo tikrinimo skyrių dėl teisinės atitikties pažymėjimo atnaujinimo, bus tikrinama, ar turimas galiojantis pažymėjimas.

Prieš baigiant galioti teisinės atitikties pažymėjimui, veiklos vykdytojas privalo kreiptis atitinkamai dėl jo atnaujinimo arba pratęsimo. Kreipdamasis dėl galiojimo laikotarpio pratęsimo pareiškėjas privalo pateikti patvirtinamuosius dokumentus, kuriais pagrindžiamas poreikis pratęsti pažymėjimą (pvz., ar laukiama, kol iš institucijos bus gauta tikrinimo priemonė), kai jo prašymas teikiamas laiku ir laikantis rengimo metodikos, apibrėžtos vadove, kurį Šalys patvirtins per Jungtinį įgyvendinimo komitetą. Teisėtumo tikrinimo skyrius analizuos patvirtinamuosius dokumentus ir nustatys, ar dera išduoti naują, ar atnaujinti arba pratęsti esamą atitikties pažymėjimą.

Kaip apibrėžta šio priedo 8 skirsnyje, taikant teisinės atitikties pažymėjimo išdavimo procedūrą bus atsižvelgta į visus pripažįstamus pažymėjimus, išduotus pagal valstybės taikant šį Susitarimą patvirtintas privačias patvirtinimo sistemas. Tuo iš tikrųjų gali būti sumažinta au