LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 243/49

Stabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part; klaidų ištaisymas

(Šis tekstas panaikina ir pakeičia tekstą, paskelbtą Oficialiajame leidinyje L 26, 2005 m. sausio 28 d., p. 3)

EUROPOS BENDRIJŲ BEI JŲ VALSTYBIŲ NARIŲ IR KROATIJOS RESPUBLIKOS stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (1) BELGIJOS KARALYSTĖ, DANIJOS KARALYSTĖ, VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA, GRAIKIJOS RESPUBLIKA, ISPANIJOS KARALYSTĖ, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA, AIRIJA, ITALIJOS RESPUBLIKA, LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ, NYDERLANDŲ KARALYSTĖ, AUSTRIJOS RESPUBLIKA, PORTUGALIJOS RESPUBLIKA, SUOMIJOS RESPUBLIKA, ŠVEDIJOS KARALYSTĖ, JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ, Europos bendrijos steigimo sutarties, Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos sutarties Susitariančiosios Šalys, toliau – valstybės narės, ir EUROPOS BENDRIJA, EUROPOS ANGLIŲ IR PLIENO BENDRIJA, EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJA, toliau – Bendrija, viena šalis, ir KROATIJOS RESPUBLIKA, toliau – Kroatija, kita šalis, ATSIŽVELGDAMOS į tvirtus Šalių ryšius ir bendras vertybes, jų siekį stiprinti šiuos ryšius ir užmegzti glaudžius, abipusiškumu ir bendrais interesais grindžiamus ilgalaikius santykius, kurie leistų Kroatijai toliau stiprinti ir plėtoti santykius su Bendrija, ATSIŽVELGDAMOS į šio Susitarimo svarbą Pietryčių Europos valstybėse vykdomam stabilizacijos ir asociacijos procesui, bendradarbiavimu grindžiamos stabilios tvarkos Europoje, kurios pagrindinis ramstis yra Europos Sąjunga, kūrimui ir tvirtinimui bei Stabilumo pakto įgyvendinimui, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių pasiryžimą visais būdais padėti politiniam, ekonominiam ir instituciniam Kroatijos bei regiono stabilizavimui, t. y. kurti pilietinę visuomenę, vykdyti demokratizaciją, kurti institucijas ir vykdyti valstybės valdymo reformą, didinti prekybinį ir ekonominį bendradarbiavimą, plačios apimties bendradarbiavimą, apimantį teisingumo ir vidaus reikalų sritis bei stiprinti nacionalinį ir regiono saugumą, LAIKYDAMOS Šalių pasiryžimą didinti politines ir ekonomines laisves šio Susitarimo pagrindu, taip pat atsižvelgdamos į jų pasiryžimą gerbti žmogaus teises ir laikytis teisinės valstybės principo, taip pat gerbti tautinėms mažumoms priklausančių asmenų teises ir demokratinius principus, kuriant daugiapartinę sistemą ir užtikrinant laisvus bei sąžiningus rinkimus, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Kroatija dar kartą patvirtino įsipareigojimą gerbti visų pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų teisę sugrįžti bei kitas jų teises, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių pasiryžimą visiškai įgyvendinti visus JT Chartijos, ESBO principus ir nuostatas, ypač principus ir nuostatas, išdėstytus Helsinkio baigiamajame akte, Madrido ir Vienos konferencijų baigiamuosiuose dokumentuose, Naujosios Europos Paryžiaus chartijoje ir Pietryčių Europos stabilumo pakte, taip pat pasiryžimą laikytis Deitono/Paryžiaus ir Erduto susitarimų įsipareigojimų siekiant stiprinti regiono stabilumą bei didinti regiono valstybių bendradarbiavimą, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių pasiryžimą laikytis laisvosios rinkos ekonomikos principų ir Bendrijos pasirengimą padėti Kroatijoje vykstančioms ekonomikos reformoms, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių pasiryžimą užtikrinti laisvą prekybą, laikantis PPO nustatytų teisių ir pareigų, SIEKDAMOS pradėti nuolatinį politinį dialogą dvišaliais ir tarptautiniais abi Šalis dominančiais klausimais, įskaitant regioninius aspektus ir atsižvelgiant į Europos Sąjungos bendrą saugumo ir užsienio politiką, ĮSITIKINUSIOS, kad Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas sukurs naujas sąlygas, padėsiančias plėtoti jų ekonominius santykius, ypač prekybą bei investicijas – veiksnius, kurie yra labai svarbūs ekonomikai pertvarkyti ir modernizuoti, ATSIŽVELGDAMOS į Kroatijos pasiryžimą suderinti jos teisės aktus atitinkamuose sektoriuose su Bendrijos teisės aktais, ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos siekį suteikti esminę paramą reformų bei atkūrimo įgyvendinimui ir to siekiant preliminariai ilgamečiu pagrindu ir visapusiškai naudoti visas turimas bendradarbiavimo bei techninės, finansinės ir ekonominės pagalbos priemones, PATVIRTINDAMOS, kad šio Susitarimo nuostatos, patenkančios į Europos bendrijos steigimo sutarties III dalies IV antraštinės dalies taikymo sritį, Jungtinę Karalystę ir Airiją saistys kaip atskiras Susitariančiąsias Šalis, o ne kaip Europos bendrijos nares, kol Jungtinė Karalystė arba Airija (priklausomai nuo konkretaus atvejo) praneš Kroatijai, kad tapo saistoma kaip Europos bendrijos narė pagal protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties. Tos pačios nuostatos taikomos Danijai, vadovaujantis prie tų Sutarčių pridėtu protokolu dėl Danijos pozicijos, PRISIMINDAMOS Zagrebo aukščiausio lygio susitikimą, kuriame buvo paraginta tvirtinti stabilizacijos ir asociacijos proceso šalių ir Europos Sąjungos šalių santykius bei stiprinti regioninį bendradarbiavimą, PRISIMINDAMOS Europos Sąjungos pasirengimą kiek įmanoma integruoti Kroatiją į Europos politinį ir ekonominį gyvenimą ir jos, kaip potencialios kandidatės tapti ES nare, statusą, remiantis Europos Sąjungos sutartimi ir 1993 m. birželio mėnesį Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų kriterijų įgyvendinimu, su sąlyga, kad bus sėkmingai įgyvendintas šis Susitarimas, ypač su regioniniu bendradarbiavimu susijusios nuostatos, SUSITARĖ: 1 straipsnis 1. Šiuo Susitarimu sukuriama Bendrijos bei jos valstybių narių ir Kroatijos asociacija. 2. Šios asociacijos tikslai yra: — suteikti politiniam dialogui tinkamą pagrindą ir taip sudaryti sąlygas Šalims plėtoti glaudžius politinius santykius, — padėti Kroatijai plėtoti savo ekonominį ir tarptautinį bendradarbiavimą, taip pat padėti Kroatijai derinti jos teisės aktus su Bendrijos teisės aktais, — remti Kroatijos pastangas baigti perėjimą į rinkos ekonomiką, skatinti darnius ekonominius santykius ir palaipsniui sukurti Bendrijos ir Kroatijos laisvąją prekybos zoną, — skatinti regioninį bendradarbiavimą visose šiame Susitarime nustatytose srityse. I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRIEJI PRINCIPAI 2 straipsnis Pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms, kaip skelbiama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir apibrėžiama Helsinkio baigiamajame akte bei Naujosios Europos Paryžiaus chartijoje, pagarba tarptautinės teisės principams ir teisinei valstybei, taip pat rinkos ekonomikos principams, kaip nurodyta ESBO Bonos konferencijos dėl ekonominio bendradarbiavimo dokumente, yra Šalių vidaus ir užsienio politikos pagrindas bei sudaro pagrindinius šio Susitarimo elementus. 3 straipsnis Tarptautinė ir regiono taika ir stabilumas bei gerų kaimyninių santykių plėtojimas yra esminiai stabilizacijos ir asociacijos proceso, nurodyto 1999 m. birželio 21 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadose, elementai. Šis Susitarimas yra sudaromas ir įgyvendinamas vadovaujantis 1997 m. balandžio 29 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadomis ir atskirai atsižvelgiant į Kroatijos laimėjimus. 4 straipsnis Kroatija įsipareigoja tęsti ir skatinti bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius su kitomis regiono valstybėmis, taip pat taikyti deramas abipuses nuolaidas asmenų, prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimo srityje, plėtoti bendrus interesus atitinkančius projektus, ypač projektus, susijusius su pabėgėlių grįžimu, kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija, pinigų plovimu, nelegalia migracija ir neteisėta prekyba. Šis įsipareigojimas – tai pagrindinis veiksnys, lemiantis Šalių santykių ir bendradarbiavimo plėtojimą, kuris padeda stiprinti regiono stabilumą. 5 straipsnis 1. Asociacija įgyvendinama palaipsniui, ji turi būti visiškai įgyvendinta ne vėliau kaip per šešerius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo. 2. Pagal 110 straipsnį įsteigta Stabilizacijos ir asociacijos taryba reguliariai svarsto, kaip yra taikomas šis Susitarimas ir kaip Kroatija vykdo teisines, administracines, institucines ir ekonomines reformas atsižvelgdama į preambulę ir šiame Susitarime nustatytus bendruosius principus. 6 straipsnis Šis Susitarimas visiškai atitinka atitinkamas PPO nuostatas, ypač GATT 1994 m. XXIV straipsnį ir GATS V straipsnį. II ANTRAŠTINĖ DALIS POLITINIS DIALOGAS 7 straipsnis Remiantis šiuo Susitarimu, Šalys pradeda politinį dialogą. Jis vyksta tuo pačiu metu kaip ir Europos Sąjungos bei Kroatijos ryšių atkūrimas, juos stiprina ir padeda kurti glaudžius solidarumo ryšius bei naujas Šalių tarpusavio bendradarbiavimo formas. Politiniu dialogu pirmiausia siekiama: — visiškai integruoti Kroatiją į demokratinių valstybių bendriją ir palaipsniui atkurti jos ryšius su Europos Sąjunga, — tinkamai keičiantis informacija suvienodinti Šalių pozicijas tarptautiniais klausimais, ypač tais klausimais, kurie gali turėti Šalims didelį poveikį, — skatinti regioninį bendradarbiavimą ir gerų kaimyninių santykių plėtojimą, — skatinti vienodą požiūrį į saugumą ir stabilumą Europoje, įskaitant bendradarbiavimą Europos Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos taikymo srityse. 8 straipsnis 1. Politinis dialogas vyksta Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, kuri apskritai yra atsakinga už visus klausimus, kuriuos Šalys gali pateikti jai svarstyti. 2. Šalių prašymu, politinis dialogas taip pat gali vykti tokiais būdais: — jei būtina, rengiant vyresniųjų pareigūnų, atstovaujančių Kroatijai, ir Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei bei Komisijai, susitikimus, — visiškai išnaudojant visų diplomatinių kanalų, veikiančių tarp Šalių, galimybes, įskaitant atitinkamus kontaktus trečiosiose šalyse, Jungtinėse Tautose, ESBO, Europos Taryboje ir kituose tarptautiniuose forumuose, — bet kokiu kitu būdu, kuris padėtų šį dialogą stiprinti, plėtoti ir skatinti. 9 straipsnis Politinis dialogas parlamento lygmeniu vyksta Stabilizacijos ir asociacijos parlamentiniame komitete, įsteigtame pagal 116 straipsnį. 10 straipsnis Politinis dialogas gali būti daugiašalis, taip pat jis gali vykti ir regiono lygiu, apimdamas kitas regiono šalis. III ANTRAŠTINĖ DALIS REGIONINIS BENDRADARBIAVIMAS 11 straipsnis Laikydamasi savo įsipareigojimo užtikrinti taiką ir stabilumą bei plėtoti gerus kaimyninius santykius, Kroatija aktyviai skatina regioninį bendradarbiavimą. Bendrija taip pat per savo techninės pagalbos programas remia regioninio arba tarpvalstybinio masto projektus. Jeigu Kroatija ketina stiprinti savo bendradarbiavimą su viena iš 12–14 straipsniuose minimų valstybių, ji Bendriją ir jos valstybes nares informuoja bei konsultuojasi su jomis pagal X antraštinės dalies nuostatas. 12 straipsnis Bendradarbiavimas su kitomis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą pasirašiusiomis šalimis Pasirašiusi šį Susitarimą, Kroatija pradeda derybas su anksčiau Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą pasirašiusia šalimi arba šalimis, siekdama sudaryti dvišales regioninio bendradarbiavimo konvencijas, kurių tikslas – plėsti bendradarbiavimą su tomis šalimis. Pagrindiniai šių konvencijų elementai yra: — politinis dialogas, — laisvosios prekybos zonos tarp Šalių įkūrimas, laikantis atitinkamų PPO nuostatų, — abipusės nuolaidos darbuotojų judėjimo, įsisteigimo, paslaugų teikimo, einamųjų mokėjimų ir kapitalo judėjimo bei kitose su asmenų judėjimo politika susijusiose srityje, kurių lygis atitinka šiame Susitarime nustatytą lygį, — nuostatos dėl bendradarbiavimo kitose srityse, neatsižvelgiant į tai, ar joms taikomas šis Susitarimas ar netaikomas, ypač teisingumo ir vidaus reikalų srityje. Jei reikia, šiose konvencijose numatomos nuostatos dėl reikiamų institucinių mechanizmų sukūrimo. Šios konvencijos pasirašomos per dvejus metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo. Kroatijos pasirengimas pasirašyti šias konvencijas bus vienas veiksnių, lemsiančių tolesnį Kroatijos ir Europos Sąjungos santykių plėtojimą. 13 straipsnis Bendradarbiavimas su kitomis šalimis, dalyvaujančiomis stabilizacijos ir asociacijos procese Kroatija vykdo regioninį bendradarbiavimą su kitomis stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančiomis šalimis, šis bendradarbiavimas vykdomas kai kuriose arba visose šiame Susitarime nustatytose bendradarbiavimo srityse, ypač bendro intereso srityse. Toks bendradarbiavimas turėtų atitikti šio Susitarimo principus ir tikslus. 14 straipsnis Bendradarbiavimas su šalimis kandidatėmis tapti ES narėmis Kroatija gali skatinti savo bendradarbiavimą ir pasirašyti konvenciją dėl regioninio bendradarbiavimo bet kurioje šiame Susitarime nustatytoje bendradarbiavimo srityje su bet kuria šalimi kandidate tapti ES nare. Tokios konvencijos tikslas – palaipsniui pasiekti, kad dvišaliai Kroatijos ir tos šalies santykiai reikiamu mastu atitiktų Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir tos šalies santykius. IV ANTRAŠTINĖ DALIS LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS 15 straipsnis 1. Bendrija ir Kroatija palaipsniui sukuria laisvosios prekybos zoną ne ilgiau kaip per šešerius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, laikydamosi šio Susitarimo nuostatų bei 1994 m. GATT ir PPO nuostatų. Kurdamos šią zoną jos atsižvelgia į konkrečius toliau nustatytus reikalavimus. 2. Prekės, kuriomis Šalys prekiauja, klasifikuojamos pagal Kombinuotąją prekių nomenklatūrą. 3. Bazinis muitas, kuris nustatomas kiekvienam produktui ir kuris turi būti nuosekliai mažinamas pagal šį Susitarimą, yra muitas, kuris faktiškai taikomas erga omnes dieną prieš šio Susitarimo pasirašymą, arba muitas, nustatytas PPO 2002 m., priklausomai nuo to, kuris muitas yra mažesnis. 4. Jei pasirašius šį Susitarimą tarifai sumažinami erga omnes pagrindu, ypač jeigu jie sumažinami po PPO derybų dėl muitų tarifų, tokie sumažinti muitai nuo sumažinimo dienos pakeičia 3 dalyje nurodytą bazinį muitą. 5. Bendrija ir Kroatija praneša viena kitai apie atitinkamus savo bazinius muitus. I SKYRIUS PRAMONĖS PRODUKTAI 16 straipsnis 1. Šio skyriaus nuostatos taikomos Bendrijos arba Kroatijos kilmės produktams, išvardytiems Kombinuotosios nomenklatūros 25–97 skirsniuose, jos netaikomos tik Sutarties dėl žemės ūkio (GATT, 1994 m.) I priedo I dalies ii punkte išvardytiems produktams. 2. 17 ir 18 straipsnių nuostatos netaikomos Kombinuotosios nomenklatūros 72 skirsnyje nurodytiems tekstilės gaminiams ir plieno gaminiams, kaip nustatyta 22 ir 23 straipsniuose. 3. Šalys prekiauja produktais, nurodytais Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartyje, laikydamosi tos Sutarties nuostatų. 17 straipsnis 1. Įsigaliojus šiam Susitarimui panaikinami muitai į Bendriją importuojamiems Kroatijos kilmės produktams. 2. Šio Susitarimo įsigaliojimo dieną panaikinami kiekybiniai apribojimai ir lygiaverčio poveikio priemonės į Bendriją importuojamiems Kroatijos kilmės produktams. 18 straipsnis 1. Įsigaliojus šiam Susitarimui panaikinami muitai į Kroatiją importuojamiems Bendrijos kilmės produktams, išskyrus I ir II prieduose išvardytus produktus. 2. Muitai į Kroatiją importuojamiems Bendrijos kilmės produktams, išvardytiems I priede, palaipsniui mažinami pagal šį grafiką: — įsigaliojus šiam Susitarimui kiekvienas muitas sumažinamas iki 60 % bazinio muito, — 2003 m. sausio 1 d. kiekvienas muitas sumažinamas iki 30 % bazinio muito, — 2004 m. sausio 1 d. panaikinami likusieji muitai. 3. Muitai į Kroatiją importuojamiems Bendrijos kilmės produktams, išvardytiems II priede, palaipsniui mažinami ir panaikinami pagal šį grafiką: — įsigaliojus šiam Susitarimui kiekvienas muitas sumažinamas iki 70 % bazinio muito, — 2003 m. sausio 1 d. kiekvienas muitas sumažinamas iki 50 % bazinio muito, — 2004 m. sausio 1 d. kiekvienas muitas sumažinamas iki 40 % bazinio muito, — 2005 m. sausio 1 d. kiekvienas muitas sumažinamas iki 30 % bazinio muito, — 2006 m. sausio 1 d. kiekvienas muitas sumažinamas iki 15 % bazinio muito, — 2007 m. sausio 1 d. panaikinami likusieji muitai. 4. Šio Susitarimo įsigaliojimo dieną panaikinami kiekybiniai apribojimai ir lygiaverčio poveikio priemonės į Kroatiją importuojamiems Bendrijos kilmės produktams. 19 straipsnis Įsigaliojus šiam Susitarimui Bendrija ir Kroatija tarpusavio prekyboje panaikina visus importo muitams lygiaverčius privalomuosius mokėjimus. 20 straipsnis 1. Įsigaliojus šiam Susitarimui Bendrija ir Kroatija panaikina visus eksporto muitus ir lygiaverčio poveikio privalomuosius mokėjimus. 2. Įsigaliojus šiam Susitarimui Bendrija ir Kroatija panaikina kiekybinius eksporto apribojimus ir lygiaverčio poveikio priemones. 21 straipsnis Kroatija skelbia, kad yra pasirengusi sumažinti muitus prekyboje su Bendrija greičiau nei numatyta 18 straipsnyje, jeigu tai leis padaryti bendra ekonominė padėtis ir atitinkamo ekonominio sektoriaus padėtis. Stabilizacijos ir asociacijos taryba šiuo tikslu teikia rekomendacijas. 22 straipsnis 1 protokole nustatytos priemonės taikomos jame nurodytiems tekstilės gaminiams. 23 straipsnis 2 protokole nustatytos priemonės taikomos jame nurodytiems Kombinuotosios nomenklatūros 72 skirsnyje išvardytiems plieno gaminiams. II SKYRIUS ŽEMĖS ŪKIS IR ŽUVININKYSTĖ 24 straipsnis Sąvokos apibrėžimas 1. Šio skyriaus nuostatos taikomos prekybai Bendrijos arba Kroatijos kilmės žemės ūkio ir žuvininkystės produktais. 2. Sąvoka „žemės ūkio ir žuvininkystės produktai“ reiškia produktus, išvardytus Kombinuotosios nomenklatūros 1–24 skirsniuose ir Sutarties dėl žemės ūkio (GATT, 1994 m.) I priedo I dalies ii punkte. 3. Šis sąvokos apibrėžimas apima žuvies ir žuvininkystės produktus, nurodytus 3 skirsnio 1604 ir 1605 pozicijose ir 0511 91, 2301 20 ir ex 1902 20 subpozicijose („įdaryti tešlos gaminiai, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % masės žuvų, vėžiagyvių, moliuskų arba kitų žuvų bestuburių“). 25 straipsnis 3 protokole nustatyta prekybos tvarka, taikoma jame nurodytiems perdirbtiems žemės ūkio produktams. 26 straipsnis 1. Šio Susitarimo įsigaliojimo dieną Bendrija panaikina visus kiekybinius apribojimus ir lygiaverčio poveikio priemones importuojamiems Kroatijos kilmės žemės ūkio ir žuvininkystės produktams. 2. Šio Susitarimo įsigaliojimo dieną Kroatija panaikina visus kiekybinius apribojimus ir lygiaverčio poveikio priemones importuojamiems Bendrijos kilmės žemės ūkio ir žuvininkystės produktams. 27 straipsnis Žemės ūkio produktai 1. Šio Susitarimo įsigaliojimo dieną Bendrija panaikina muitus ir lygiaverčius privalomuosius mokėjimus importuojamiems Kroatijos kilmės žemės ūkio produktams, išskyrus Kombinuotosios nomenklatūros 0102, 0201, 0202 ir 2204 pozicijose nurodytus produktus. Kombinuotosios nomenklatūros 7 ir 8 skirsniuose klasifikuojamiems produktams, kuriems pagal Bendrąjį muitų tarifą taikomi ad valorem muitai ir konkretus muitas, panaikinama tik ad valorem muito dalis. 2. Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos Bendrija nustato 20 % ad valorem muito dydžio ir 20 % konkretaus muito dydžio muitus į Bendriją importuojamiems III priede apibrėžtiems ir Kroatijos kilmės veršienos produktams, kaip nustatyta Europos Bendrijų bendrajame muitų tarife, kurie neviršija 9 400 tonų, išreikštų skerdienos svoriu, metinės tarifinės kvotos. 3. a) Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos Kroatija: i) panaikina muitus, taikomus tam tikrų Bendrijos kilmės žemės ūkio produktų, išvardytų IV priedo a dalyje, importui; ii) panaikina muitus, taikomus tam tikrų Bendrijos kilmės žemės ūkio produktų, išvardytų IV priedo b dalyje, importui, neviršijant tame priede nurodytų kiekvieno produkto tarifinių kvotų. Tarifinės kvotos didinamos kasmet tiek, kiek nurodyta kiekvienam produktui tame priede. b) Nuo pirmųjų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos Kroatija: i) panaikina muitus, taikomus tam tikrų Bendrijos kilmės žemės ūkio produktų, išvardytų IV priedo c dalyje, importui. c) Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos Kroatija: i) palaipsniui panaikina muitus, taikomus tam tikriems importuojamiems Bendrijos kilmės žemės ūkio produktams, išvardytiems IV priedo d dalyje, neviršijant tarifinių kvotų ir laikantis tame priede kiekvienam produktui sudaryto grafiko. ii) laipsniškai iki 50 % dydžio MFN muito sumažina muitus, taikomus tam tikriems importuojamiems Bendrijos kilmės žemės ūkio produktams, išvardytiems IV priedo e dalyje, laikantis tame priede kiekvienam produktui sudaryto grafiko. iii) laipsniškai iki 50 % dydžio MFN muito sumažina muitus, taikomus tam tikriems importuojamiems Bendrijos kilmės žemės ūkio produktams, išvardytiems IV priedo f dalyje, neviršijant tarifinių kvotų ir laikantis tame priede kiekvienam produktui sudaryto grafiko. 4. Prekybos tvarka, kuri bus taikoma vynui ir spiritiniams gėrimams, bus apibrėžta papildomame protokole dėl vyno ir spiritinių gėrimų. 28 straipsnis Žuvininkystės produktai 1. Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Bendrija visiškai panaikina muitus Kroatijos kilmės žuvies ir žuvininkystės produktams, išskyrus V priedo a dalyje išvardytus produktus. V priedo a dalyje išvardytiems produktams taikomos jame išdėstytos nuostatos. 2. Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Kroatija panaikina visus muitams lygiaverčius privalomuosius mokėjimus ir visiškai panaikina muitus Europos bendrijos kilmės žuvies ir žuvininkystės produktams, išskyrus V priedo b dalyje išvardytus produktus. V priedo b dalyje išvardytiems produktams taikomos jame išdėstytos nuostatos. 29 straipsnis Atsižvelgiant į Šalių prekybos žemės ūkio ir žuvininkystės produktais apimtį, Šalių konkrečias jautrias sritis, Bendrijos bendrų politikos krypčių ir Kroatijos žemės ūkio ir žuvininkystės politikos krypčių taisykles, žemės ūkio ir žuvininkystės vaidmenį Kroatijos ūkyje ir PPO daugiašalių prekybos derybų rezultatus, Bendrija ir Kroatija ne vėliau kaip iki 2006 m. liepos 1 d. Stabilizacijos ir asociacijos taryboje nuosekliai ir remdamasi abipusiu pagrindu apsvarstys galimybes suteikti viena kitai tolesnes nuolaidas atskiriems produktams siekiant plačiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio ir žuvininkystės produktais. 30 straipsnis Šio skyriaus nuostatos neturi jokio poveikio vienos ar kitos Šalies vienašališkai taikomoms palankesnėms priemonėms. 31 straipsnis Nepaisant kitų šio Susitarimo nuostatų, ypač 38 straipsnio, atsižvelgiant į ypatingą žemės ūkio ir žuvininkystės rinkų jautrumą, jeigu vienos iš Šalių kilmės produktų, kuriems taikomos lengvatos pagal 25, 27 ir 28 straipsnius, importas smarkiai sutrikdo rinkas arba jų vidaus reguliavimo mechanizmus kitoje Šalyje, abi Šalys nedelsiant pradeda konsultacijas, kad rastų tinkamą sprendimą. Kol bus priimtas toks sprendimas, suinteresuota Šalis gali imtis atitinkamų, jos manymu, būtinų priemonių. III SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 32 straipsnis Šio skyriaus nuostatos taikomos Šalių prekybai visais produktais, išskyrus tuos atvejus, kai 1, 2 ir 3 protokoluose numatyta kitaip. 33 straipsnis Neveikimas 1. Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos Bendrijos ir Kroatijos prekyboje neįvedami jokie nauji importo ir eksporto muitai arba lygiaverčiai privalomieji mokėjimai, taip pat nedidinami jau taikomi muitai ar mokesčiai. 2. Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos Bendrijos ir Kroatijos prekyboje neįvedami jokie nauji kiekybiniai importo ir eksporto apribojimai arba lygiaverčio poveikio priemonės, o jau egzistuojančios netampa labiau ribojančiomis. 3. Nepažeidžiant 26 straipsniu suteikiamų lengvatų, šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatos jokiu būdu neriboja atitinkamų Kroatijos ir Bendrijos žemės ūkio politikos krypčių arba nedraudžia imtis priemonių įgyvendinant šias politikos kryptis, jeigu tai neturi poveikio III priede, IV priedo a, b, c, d, e, f dalyse ir V priedo a ir b dalyse numatytam importo režimui. 34 straipsnis Fiskalinio diskriminavimo draudimas 1. Šalys netaiko vidaus fiskalinio pobūdžio priemonių arba praktikos, tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuojančios vienos Šalies produktus panašių kitos Šalies kilmės produktų atžvilgiu, ir panaikina jau taikomas priemones. 2. Už produktus, eksportuotus į vienos iš Šalių teritoriją, grąžinta netiesioginių vidaus mokesčių suma negali viršyti netiesioginių mokesčių, kuriais jie apmokestinami, sumos. 35 straipsnis Nuostatos dėl importo muitų panaikinimo taikomos ir fiskalinio pobūdžio muitams. 36 straipsnis Muitų sąjungos, laisvosios prekybos zonos, tarpvalstybiniai susitarimai 1. Šiuo Susitarimu nedraudžiama išlaikyti ar steigti muitų sąjungas, laisvosios prekybos zonas ar sudaryti pasienio prekybos susitarimus, jei jie nekeičia šiame Susitarime numatytos prekybos tvarkos. 2. 18 straipsnyje nurodytų pereinamųjų laikotarpių metu šis Susitarimas neturi poveikio konkrečių preferencinių susitarimų dėl prekių judėjimo įgyvendinimui, kuris numatytas vienos ar kelių valstybių narių ir Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos anksčiau sudarytuose pasienio ir Kroatijos paveldėtuose susitarimuose arba kuris numatytas Kroatijos sudarytuose III antraštinėje dalyje nurodytuose dvišaliuose susitarimuose siekiant paskatinti regioninę prekybą. 3. Šalys konsultuojasi Stabilizacijos ir asociacijos taryboje dėl šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų susitarimų ir, jeigu pateikiamas prašymas – dėl kitų svarbių klausimų, susijusių su atitinkama jų prekybos politika trečiųjų šalių atžvilgiu. Jeigu į Bendriją įstoja trečioji šalis, tokios konsultacijos vyksta siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į šiame Susitarime nurodytus Bendrijos ir Kroatijos abipusius interesus. 37 straipsnis Dempingas 1. Jeigu viena iš Šalių nustato, jog kita Šalis prekyboje taiko dempingą, kaip apibrėžta 1994 m. GATT VI straipsnyje, ji gali imtis atitinkamų priemonių prieš tokią praktiką Susitarime dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo nustatyta tvarka arba remdamasi savo pačios atitinkamais vidaus teisės aktais. 2. Remiantis šio straipsnio 1 dalimi, Stabilizacijos ir asociacijos taryba informuojama apie dempingo atvejį kaip įmanoma greičiau po to, kai importuojančios Šalies valdžios institucijos pradeda tyrimą. Jeigu dempingas nesustabdomas, kaip apibrėžta GATT VI straipsnyje, arba per 30 dienų nuo klausimo perdavimo Stabilizacijos ir asociacijos tarybai nepriimamas tenkinantis sprendimas, importuojanti Šalis gali imtis atitinkamų priemonių. 38 straipsnis Bendroji apsaugos sąlyga 1. Kai bet kuris vienos Šalies produktas į kitos Šalies teritoriją importuojamas tokiais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad: — padaroma arba gali būti padaryta didelė žala panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų vidaus pramonei importuojančios Šalies teritorijoje, arba — kyla arba gali kilti rimtų sutrikdymų bet kuriame ūkio sektoriuje arba sunkumų, dėl kurių gali rimtai pablogėti importuojančios Šalies regiono ekonominė padėtis, importuojanti Šalis gali imtis atitinkamų priemonių šiame straipsnyje nustatyta tvarka ir sąlygomis. 2. Bendrija ir Kroatija viena kitai taiko apsaugos priemones tik šio Susitarimo nuostatų nustatyta tvarka. Tokios priemonės nėra griežtesnės nei būtina iškilusiems sunkumams pašalinti, paprastai sustabdomas šiame Susitarime numatyto konkrečiam produktui taikomos muito normos tolesnis mažinimas arba muito normos šiam produktui didinimas. Tokiose priemonėse aiškiai nustatoma, kad muito normos bus laipsniškai panaikintos ne vėliau kaip iki nustatyto laikotarpio pabaigos. Priemonės taikomos ne ilgiau nei vienerius metus. Ypač išskirtinėmis aplinkybėmis priemones galima taikyti ne ilgiau nei trejų metų laikotarpį. Jokia apsaugos priemonė netaikoma importuojamam produktui, kuriam anksčiau buvo taikoma tokia priemonė ne trumpiau nei trejus metus nuo priemonės galiojimo pabaigos. 3. Šiame straipsnyje nurodytais atvejais, prieš imantis jame numatytų priemonių arba tais atvejais, kai taikomas 4 straipsnio dalies b punktas, atitinkamai Bendrija arba Kroatija kiek įmanoma greičiau suteikia Stabilizacijos ir asociacijos tarybai visą reikalingą informaciją siekiant abi Šalis tenkinančio sprendimo. 4. Įgyvendinant pirmiau minėtas dalis taikomos šios nuostatos: a) sunkumų, kurie kyla dėl šiame straipsnyje nurodytos situacijos, aplinkybės perduodamos tirti Stabilizacijos ir asociacijos tarybai, kuri gali priimti bet kokį sunkumams pašalinti reikalingą sprendimą. Jeigu Stabilizacijos ir asociacijos taryba arba eksportuojanti Šalis nepriima sunkumams pašalinti reikalingo sprendimo, arba per 30 dienų nuo klausimo perdavimo Stabilizacijos ir asociacijos tarybai nepriimamas joks kitas tenkinantis sprendimas, importuojanti Šalis gali patvirtinti atitinkamas priemones problemai pašalinti šiame straipsnyje nustatyta tvarka. Pasirenkant apsaugos priemones, prioritetą būtina teikti toms priemonėms, kurios mažiausiai sutrikdo šiame Susitarime nustatytos tvarkos taikymą; b) kai dėl neatidėliotinų veiksmų reikalaujančių išskirtinių arba kritinių aplinkybių neįmanoma iš anksto suteikti informacijos arba atlikti tyrimą, priklausomai nuo atvejo, suinteresuota Šalis šiame straipsnyje nurodytose situacijose gali nedelsiant imtis atsargumo priemonių, būtinų problemai spręsti, apie tai nedelsiant informuodama kitą Šalį. 5. Stabilizacijos ir asociacijos tarybai nedelsiant pranešama apie apsaugos priemones, jos reguliariai aptariamos taryboje, ypač siekiant nustatyti jų panaikinimo grafiką kiek įmanoma greičiau po to, kai tai leidžia aplinkybės. 6. Jeigu Bendrija arba Kroatija produktų, kurie gali sukelti šiame straipsnyje numatytus sunkumus, atžvilgiu įveda administracinę procedūrą, kuria siekiama greitai teikti informaciją apie prekybos srautų tendencijas, jos apie tai informuoja kitą Šalį. 39 straipsnis Trūkumo sąlyga 1. Kai dėl šios antraštinės dalies nuostatų laikymosi: a) pradeda ypač trūkti maisto produktų arba kitų eksportuojančiai Šaliai svarbių produktų arba kyla tokio trūkumo grėsmė, arba b) į trečiąją šalį reeksportuojamas produktas, kuriam eksportuojanti Šalis taiko kiekybinius eksporto apribojimus, eksporto muitus arba lygiaverčio poveikio priemones arba privalomuosius mokėjimus ir kai dėl pirmiau nurodytų situacijų kyla arba gali kilti didelių sunkumų eksportuojančiai Šaliai, ta Šalis gali imtis atitinkamų priemonių šiame straipsnyje nustatyta tvarka ir sąlygomis. 2. Pasirenkant apsaugos priemones prioritetą būtina teikti toms priemonėms, kurios mažiausia Sutrikdo šiame Susitarime nustatytos tvarkos taikymą. Tokios priemonės netaikomos tokiu būdu, dėl kurio atsirastų savavališkas arba nepateisinamas diskriminavimas dominuojant toms pačioms sąlygoms, arba paslėpti prekybos apribojimai, šios priemonės panaikinamos iškart, kai susidaro sąlygos, kurios jų nebepateisina. 3. Prieš imdamosi šio straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių arba kiek įmanoma greičiau tais atvejais, kai taikoma šio straipsnio 4 straipsnio dalis, Bendrija arba Kroatija pateikia Stabilizacijos ir asociacijos tarybai visą reikalingą informaciją siekiant abi Šalis tenkinančio sprendimo. Šalys Stabilizacijos ir asociacijos taryboje gali susitarti dėl bet kokių priemonių, reikalingų sunkumams pašalinti. Jei per 30 dienų nuo klausimo perdavimo Stabilizacijos ir asociacijos tarybai susitarimas nepasiekiamas, remdamasi šiuo straipsniu eksportuojanti Šalis gali taikyti priemones konkretaus produkto eksportui. 4. Kai dėl neatidėliotinų veiksmų reikalaujančių išskirtinių arba kritinių aplinkybių neįmanoma iš anksto suteikti informacijos arba atlikti tyrimą, suinteresuota Šalis gali šiame straipsnyje nurodytose situacijose nedelsiant imtis atsargumo priemonių, būtinų problemai spręsti, apie nedelsiant informuodama kitą Šalį. 5. Stabilizacijos ir asociacijos tarybai nedelsiant pranešama apie pagal šį straipsnį taikomas priemones, jos reguliariai aptariamos taryboje, ypač siekiant nustatyti jų panaikinimo grafiką kiek įmanoma greičiau po to, kai tai leidžia aplinkybės. 40 straipsnis Valstybinės monopolijos Kroatija palaipsniui pertvarko valstybines komercinio pobūdžio monopolijas taip, kad užtikrintų, jog baigiantis ketvirtiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo nė vienas valstybių narių nacionalinis subjektas nebus diskriminuojamas prekių pirkimo ir pardavimo atžvilgiu. Stabilizacijos ir asociacijos taryba informuojama apie priemones, priimtas šiam tikslui pasiekti. 41 straipsnis 4 protokole nustatomos kilmės taisyklės, kurių laikomasi taikant šiame Susitarime numatytas muitų tarifų lengvatas. 42 straipsnis Sankcionuoti apribojimai Šis Susitarimas nekliudo taikyti prekių importo, eksporto arba tranzito draudimų arba apribojimų, jei jie yra pateisinami visuomenės dorovės, viešosios tvarkos arba visuomenės saugumo, žmonių, gyvūnų arba augalų sveikatos ir gyvybės apsaugos, nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugos bei pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos sumetimais. Tačiau tokie draudimai arba apribojimai neturi tapti savavališka diskriminacijos priemone ar užslėptu valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimu. 43 straipsnis Abi Šalys susitaria bendradarbiauti siekdamos sumažinti galimą sukčiavimą taikant šio Susitarimo nuostatas dėl prekybos. Nepaisant kitų šio Susitarimo nuostatų, ypač 31, 38 ir 89 straipsnių bei 4 protokolo, jeigu kuri nors Šalis nustato, kad yra pakankamų sukčiavimo įrodymų, pavyzdžiui, labai išauga vienos Šalies prekyba produktais su kita Šalimi ir viršijamas lygis, atitinkantis tokias ekonomines sąlygas kaip įprastiniai gamybos ir eksporto pajėgumai, arba jeigu nevyksta administracinis bendradarbiavimas, privalomas tikrinant kitos Šalies produktų kilmės įrodymus, abi Šalys nedelsdamos pradeda konsultacijas, kad rastų tinkamą sprendimą. Kol bus priimtas toks sprendimas, suinteresuota Šalis gali imtis atitinkamų, jos manymu, būtinų priemonių. Pasirenkant priemones prioritetą būtina teikti toms priemonėms, kurios mažiausia sutrikdo šiame Susitarime nustatytos tvarkos taikymą. 44 straipsnis Šio Susitarimo taikymas netrukdo taikyti Bendrijos teisės nuostatas Kanarų saloms. V ANTRAŠTINĖ DALIS DARBUOTOJŲ JUDĖJIMAS, ĮSISTEIGIMAS, PASLAUGŲ TEIKIMAS, KAPITALAS I SKYRIUS DARBUOTOJŲ JUDĖJIMAS 45 straipsnis 1. Laikantis kiekvienoje valstybėje narėje taikomų sąlygų ir reikalavimų: — darbuotojams, kurie yra Kroatijos piliečiai ir teisėtai dirba kurios nors valstybės narės teritorijoje, taikomas režimas, pagal kurį jie nėra diskriminuojami dėl pilietybės, darbo sąlygų, atlyginimo arba atleidimo iš pareigų, palyginti su pačios valstybės narės piliečiais, — teisėtai kurios nors valstybės narės teritorijoje dirbančio darbuotojo, išskyrus sezoninius darbuotojus, atvykstančius pagal dvišalius susitarimus, kaip apibrėžta 46 straipsnyje (nebent tuose susitarimuose numatyta kitaip), teisėtai gyvenantis sutuoktinis ir vaikai jo įdarbinimo laikotarpiu gali patekti į tos valstybės narės darbo rinką. 2. Kroatija, laikydamasi toje šalyje galiojančių sąlygų ir reikalavimų, taiko 1 dalyje nurodytą režimą darbuotojams, kurie yra kurios nors valstybės narės piliečiai ir teisėtai dirba jos teritorijoje, bei jų sutuoktiniams ir vaikams, teisėtai gyvenantiems minėtoje šalyje. 46 straipsnis 1. Atsižvelgiant į padėtį valstybių narių darbo rinkoje, vadovaujantis valstybių narių teisės aktais ir pagal jose galiojančias darbuotojų mobilumo taisykles: — užimtumo galimybės, kurias valstybės narės suteikė pagal dvišalius susitarimus Kroatijos darbuotojams, turėtų būti išsaugotos ir, jei įmanoma, pagerintos, — kitos valstybės narės apsvarsto galimybę sudaryti panašius susitarimus. 2. Stabilizacijos ir asociacijos taryba, vadovaudamasi valstybėse narėse taikomomis taisyklėmis ir procedūromis bei atsižvelgdama į padėtį valstybių narių ir Bendrijos darbo rinkoje, svarsto kitas geresnes galimybes, įskaitant galimybes naudotis profesiniu mokymu. 47 straipsnis 1. Nustatomos taisyklės, skirtos koordinuoti socialinės apsaugos sistemą, taikomą Kroatijos pilietybę turintiems darbuotojams, kurie teisėtai dirba kurios nors valstybės narės teritorijoje, ir teisėtai toje teritorijoje gyvenantiems jų šeimos nariams. Tam tikslui Stabilizacijos ir asociacijos taryba priima sprendimą, kuris neturėtų turėti jokio poveikio dvišaliuose susitarimuose nustatytoms teisėms ar įsipareigojimams, jei juose numatyta taikyti palankesnį režimą, ir kuriuo nustatoma, kad: — visi draudimo, darbo ar gyvenimo laikotarpiai, kuriuos šie darbuotojai įgijo įvairiose valstybėse narėse, sudedami tam, kad jie bei jų šeimos nariai galėtų gauti pensijas ir anuitetus senatvės, invalidumo ir mirties atveju, bei kad jiems būtų užtikrinta medicinos priežiūra, — pensijos ar anuitetai senatvės, mirties, nelaimingo atsitikimo darbe arba profesinės ligos ar dėl jų atsiradusio invalidumo atveju išskyrus specialiąsias neįmokines išmokas, laisvai pervedami tokiu santykiu, kuris yra numatytas valstybės narės skolininkės arba valstybių narių skolininkių teisės aktuose, — tie darbuotojai gauna pašalpas šeimai, skirtas jų šeimų nariams, kaip apibrėžta pirmiau. 2. Kroatija taiko darbuotojams, turintiems kurios nors valstybės narės pilietybę ir teisėtai dirbantiems jos teritorijoje, bei teisėtai joje gyvenantiems jų šeimos nariams tokį patį režimą, koks nurodytas šio straipsnio 1 dalies antroje ir trečioje įtraukose. II SKYRIUS ĮSISTEIGIMAS 48 straipsnis Šiame Susitarime: a) „Bendrijos bendrovė“ arba „Kroatijos bendrovė“– tai bendrovė, įsteigta atitinkamai pagal kurios nors valstybės narės arba Kroatijos įstatymus, turinti registruotą buveinę ar centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą atitinkamai Bendrijos arba Kroatijos teritorijoje. Tačiau jeigu atitinkamai pagal valstybės narės arba Kroatijos įstatymus įsteigta bendrovė atitinkamai Bendrijos arba Kroatijos teritorijoje turi tik savo registruotą buveinę, bendrovė laikoma atitinkamai Bendrijos arba Kroatijos bendrove, jeigu jos veikla turi realų ir nuolatinį ryšį atitinkamai su vienos iš valstybių narių arba Kroatijos ekonomika; b) bendrovės „dukterinė bendrovė“ – tai pirmosios bendrovės kontroliuojama bendrovė; c) „filialas“ – tai juridinio asmens statuso neturinti verslo vieta, kuri turi pastovumo požymių, kaip patronuojančio subjekto padalinys, turi administraciją ir yra materialiai aprūpinta turėti verslo santykių su trečiosiomis šalimis taip, kad pastarosios, žinodamos, kad prireikus bus teisinis ryšys su patronuojančiu subjektu, pagrindine buveine, kuri yra užsienyje, neturi derėtis tiesiogiai su tokiu patronuojančiu subjektu, bet gali sudaryti sandorius verslo vietoje, kuri yra padalinys; d) „įsisteigimas“ – tai: i) piliečiams – teisė užsiimti ekonomine veikla kaip savarankiškai dirbantiems asmenims ir steigti įmones, ypač bendroves, kurias jie kontroliuoja. Savarankiška veikla užsiimantys piliečiai arba jų verslo įmonės neturi teisės ieškoti darbo arba įsidarbinti darbo rinkoje, arba teisės patekti į kitos Šalies darbo rinką. Šio skyriaus nuostatos netaikomos tiems asmenims, kurie nėra tik savarankiškai dirbantys asmenys; ii) Bendrijos arba Kroatijos bendrovių atžvilgiu – teisė pradėti ekonominę veiklą, steigiant atitinkamai Kroatijoje arba Bendrijoje dukterines bendroves ir filialus; e) „veikla“ – tai ekonominės veiklos vykdymas; f) „ekonominė veikla“ – tai pramoninio, komercinio ir profesinio pobūdžio veikla bei amatininkų veikla; g) „Bendrijos pilietis“ ir „Kroatijos pilietis“ – tai fizinis asmuo, kuris yra atitinkamai vienos iš valstybių narių arba Kroatijos pilietis; h) tarptautinio jūrų transporto atveju, įskaitant mišraus transporto operacijas, susijusias su kelionės jūra etapu, valstybių narių arba Kroatijos nacionaliniai subjektai, įsisteigę atitinkamai už Bendrijos arba Kroatijos ribų, bei už Bendrijos arba Kroatijos ribų įsteigtos laivybos bendrovės, kurias kontroliuoja atitinkamai valstybės narės arba Kroatijos nacionaliniai subjektai, taip pat patenka į šio skyriaus ir III skyriaus nuostatų taikymo sritį, jei jų laivai yra įregistruoti atitinkamai toje valstybėje narėje arba Kroatijoje pagal atitinkamus jų teisės aktus. i) „finansinės paslaugos“ – tai VI priede aprašyta veikla. Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali išplėsti arba pakeisti to priedo taikymo sritį. 49 straipsnis 1. Kroatija savo teritorijoje sudaro palankias sąlygas pradėti veiklą Bendrijos bendrovėms ir piliečiams. Šiuo tikslu, įsigaliojus šiam Susitarimui, ji taiko: i) Bendrijos bendrovėms įsisteigimo režimą, kuris yra ne mažiau palankus už taikomą savo bendrovėms arba bet kuriai trečiosios šalies bendrovei, atsižvelgiant į tai, kuris režimas palankesnis, ir ii) Bendrijos bendrovių dukterinių bendrovių ir filialų Kroatijoje veiklai režimą, kuris yra ne mažiau palankus už taikomą savo bendrovėms ir filialams arba bet kurios trečiosios šalies bendrovės dukterinei bendrovei ir filialui, atsižvelgiant į tai, kuris režimas palankesnis. 2. Šalys nepriima jokių naujų taisyklių arba priemonių, kurios sudarytų sąlygas diskriminacijai įsteigiant Bendrijos arba Kroatijos bendroves jų teritorijoje arba jų veiklai, palyginti su jų pačių bendrovėmis. 3. Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Bendrija ir jos valstybės narės taiko: i) Kroatijos bendrovėms įsisteigimo režimą, kuris yra ne mažiau palankus už valstybių narių taikomą savo bendrovėms arba bet kuriai trečiosios šalies bendrovei, atsižvelgiant į tai, kuris režimas palankesnis; ii) jų teritorijoje įsisteigusių Kroatijos bendrovių dukterinių bendrovių ir filialų veiklai režimą, kuris yra ne mažiau palankus už valstybių narių režimą, taikomą savo bendrovėms ir filialams arba bet kurios trečiosios šalies bendrovės dukterinei bendrovei ir filialui, atsižvelgiant į tai, kuris režimas palankesnis. 4. Praėjus ketveriems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo, Stabilizacijos ir asociacijos taryba nustato reikalavimus, pagal kuriuos pirmiau išdėstytos nuostatos taikomos abiejų šio Susitarimo Šalių piliečių įsisteigimui, siekiant užsiimti ekonomine veikla kaip savarankiškai dirbantiems asmenims. 5. Nepaisant šio straipsnio nuostatų: a) nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Bendrijos bendrovių dukterinės bendrovės ir filialai turi teisę naudotis nekilnojamuoju turtu Kroatijoje ir jį nuomotis; b) Bendrijos bendrovių dukterinės bendrovės taip pat turi teisę įgyti nuosavybės teises į nekilnojamąjį turtą ir naudotis jomis kaip Kroatijos bendrovės bei turėti tokias pačias teises, kokias turi Kroatijos bendrovės, į viešąsias prekes/bendrų interesų prekes, išskyrus gamtinius išteklius, žemės ūkio paskirties žemę, miškus bei miškų ūkio paskirties žemę, jei šios teisės būtinos vykdyti ekonominei veiklai, kuriai jos yra nustatytos. Praėjus ketveriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, Stabilizacijos ir asociacijos taryba nustato reikalavimus, pagal kuriuos šiame punkte nustatytos teisės būtų suteiktos neįtrauktuose sektoriuose; c) praėjus ketveriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, Stabilizacijos ir asociacijos taryba apsvarsto galimybę b punkte nustatytas teises, įskaitant teises neįtrauktuose sektoriuose teises, suteikti Bendrijos bendrovių filialams. 50 straipsnis 1. Pagal 49 straipsnio nuostatas, išskyrus VI priede aprašytas finansines paslaugas, kiekviena Šalis gali reguliuoti bendrovių ir piliečių įsisteigimą ir veiklą savo teritorijoje, jei šios taisyklės nediskriminuoja kitos Šalies bendrovių ir piliečių, palyginti su jos bendrovėmis ir piliečiais. 2. Finansinių paslaugų srityje, nepaisant visų kitų šio Susitarimo nuostatų, jokiai Šaliai nedraudžiama imtis priemonių racionaliais tikslais, įskaitant priemones, skirtas investuotojams, indėlininkams, draudimo polisų savininkams ar asmenims, kuriems finansinės paslaugos teikėjas yra įsipareigojęs kaip patikėtinis, apsaugoti arba finansų sistemos vientisumui ir stabilumui užtikrinti. Tokios priemonės nėra taikomos, siekiant išvengti Susitarime nustatytų Šalies įsipareigojimų vykdymo. 3. Nė vienoje Susitarimo nuostatoje nereikalaujama, kad kuri nors Šalis atskleistų su individualių klientų reikalais ir sąskaitomis susijusią informaciją arba bet kokią konfidencialią ar nuosavybės teise priklausančią valstybės institucijų turimą informaciją. 51 straipsnis 1. Šio skyriaus nuostatos netaikomos oro transporto paslaugoms, vidaus vandenų transporto paslaugoms ir jūrų kabotažo paslaugoms. 2. Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali teikti rekomendacijas, kaip pagerinti įsisteigimo ir veiklos sąlygas 1 dalyje nurodytose srityse. 52 straipsnis 1. 49 ir 50 straipsnių nuostatos netrukdo kuriai nors Šaliai taikyti tam tikrų taisyklių, reglamentuojančių kitos Šalies bendrovių filialų, kurie nėra įregistruoti pirmosios Šalies teritorijoje, įsisteigimą ir veiklą jos teritorijoje, kurios yra pateisinamos dėl teisinių ar techninių skirtumų, egzistuojančių tarp tokių filialų ir jos teritorijoje įregistruotų filialų, arba finansinių paslaugų atveju – dėl racionalių priežasčių. 2. Taikomas režimas skiriasi tik tiek, kiek būtina dėl šių teisinių arba techninių skirtumų, o finansinių paslaugų atveju – dėl racionalių priežasčių. 53 straipsnis Siekdama sudaryti geresnes sąlygas Bendrijos piliečiams ir Kroatijos piliečiams pradėti bei vykdyti reguliuojamą profesinę veiklą atitinkamai Kroatijoje ir Bendrijoje, Stabilizacijos ir asociacijos taryba apsvarsto, kokių veiksmų būtina imtis abipusio kvalifikacijų pripažinimo srityje. Tam tikslui ji gali imtis visų reikiamų priemonių. 54 straipsnis 1. Bendrijos arba Kroatijos bendrovė, įsisteigusi atitinkamai Kroatijos arba Bendrijos teritorijoje, turi teisę pagal priimančiojoje įsisteigimo šalyje galiojančius teisės aktus įdarbinti arba leisti įdarbinti vienai iš savo dukterinių bendrovių ar filialų atitinkamai Kroatijos ir Bendrijos teritorijoje darbuotojus, kurie yra atitinkamai valstybių narių ir Kroatijos piliečiai, su sąlyga, kad šie darbuotojai yra pagrindinis personalas, apibrėžtas 2 dalyje, ir kad juos įdarbino tik šios bendrovės, dukterinės bendrovės arba filialai. Šiems darbuotojams leidimai gyventi ir darbo leidimai išduodami tik tokio įdarbinimo laikotarpiui. 2. Pagrindinis pirmiau minėtų bendrovių (toliau – organizacijos) personalas yra „asmenys, perkeliami bendrovės viduje“, apibrėžti šios dalies c punkte toliau nurodytose kategorijose, su sąlyga, kad organizacija yra juridinis asmuo ir kad šie asmenys yra joje įdarbinti arba yra jos partneriai (išskyrus akcininkus, kuriems priklauso daugiau nei pusė bendrovės akcijų) trumpiau metus iki prasidedant tokiam judėjimui: a) asmenys, kurie organizacijoje užima svarbesnes pareigas, visų pirma tiesiogiai valdantys organizaciją, kuriuos iš esmės prižiūri ir kuriems vadovauja pirmiausia direktorių valdyba ar bendrovės akcininkai ar jų atitikmuo, įskaitant: — vadovavimą organizacijai, organizacijos skyriui ar padaliniui, — kitų priežiūrą atliekančių darbuotojų, kvalifikuotų ar administracijos darbuotojų darbo priežiūrą ir kontrolę, — įgaliojimus asmeniškai įdarbinti, atleisti arba rekomenduoti įdarbinti, atleisti ar atlikti kitus su personalu susijusius veiksmus; b) asmenys, dirbantys organizacijoje ir turintys ypatingų žinių, kurios yra ypač svarbios organizacijos veiklai, tyrimo įrenginiams, veiklos metodams ar vadovavimui. Tokių žinių įvertinimas, be tai organizacijai specifinių žinių, gali atspindėti aukšto lygio kvalifikaciją, susijusią su darbo rūšimi arba veikla, reikalaujančia konkrečių techninių žinių, įskaitant narystę pripažintoje profesijoje; c) „asmuo, perkeliamas bendrovės viduje“ – tai fizinis asmuo, dirbantis Šalies teritorijoje esančioje organizacijoje ir laikinai perkeltas į kitos Šalies teritoriją vykdyti ekonominę veiklą; tokia organizacija privalo turėti pagrindinę savo verslo vietą Šalies teritorijoje, o perkeliama turi būti į tos organizacijos įmonę (filialą, dukterinę bendrovę), faktiškai užsiimančią panašia ekonomine veikla kitos Šalies teritorijoje. 3. Valstybių narių ir Kroatijos piliečiams leidžiama atvykti atitinkamai į Bendrijos ir Kroatijos teritorijas ir laikinai būti jose, jeigu bendrovių atstovai eina bendrovėje svarbesnes pareigas, kaip apibrėžta 2 dalies a punkte, ir atsako už Kroatijos bendrovės dukterinės bendrovės arba filialo steigimą kurioje nors valstybėje narėje arba Bendrijos bendrovės dukterinės bendrovės arba filialo steigimą Kroatijoje, jei: — šie atstovai neužsiima tiesioginiais pardavimais arba neteikia paslaugų, ir — bendrovės pagrindinė verslo vieta yra atitinkamai už Bendrijos arba Kroatijos ribų ir bendrovė neturi jokios kitos atstovybės, biuro, filialo arba dukterinės bendrovės atitinkamai toje valstybėje narėje arba Kroatijoje. 55 straipsnis Pirmuosius trejus metus po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos pereinamuoju laikotarpiu Kroatija gali taikyti priemones, nukrypstančias nuo šio skyriaus nuostatų, susijusių su Bendrijos bendrovių ir piliečių įsisteigimui tam tikrose pramonės šakose, kurios: — yra pertvarkomos arba kuriose susiduriama su dideliais sunkumais, ypač jei tai yra susiję su didelėmis socialinėmis problemomis Kroatijoje, arba — tame Kroatijos sektoriuje arba pramonės šakoje gali būti panaikinta arba būti radikaliai sumažinta Kroatijos bendrovių ar piliečių turima bendra rinkos dalis, arba — yra naujos Kroatijos pramonės šakos. Tokios priemonės: i) nebetaikomos praėjus ne daugiau kaip penkeriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo; ii) yra pragrįstos ir būtinos padėčiai ištaisyti ir iii) neturi sudaryti sąlygų, kad įvedant tam tikrą priemonę būtų diskriminuojamos Bendrijos bendrovės arba piliečiai, jau įsisteigę Kroatijoje, dėl jų veiklos, palyginti su Kroatijos bendrovėmis ar piliečiais. Rengdama ir taikydama tas priemones Kroatija, kada tik gali, taiko Bendrijos bendrovėms ir piliečiams preferencinį režimą, kuris jokiu būdu negali būti mažiau palankus už taikomą bet kurios trečiosios šalies bendrovėms ar piliečiams. Prieš priimdama tas priemones, Kroatija konsultuojasi su Stabilizacijos ir asociacijos taryba ir įveda jas ne anksčiau kaip praėjus mėnesiui nuo pranešimo Stabilizacijos ir asociacijos tarybai apie konkrečias Kroatijos įvedamas priemones, išskyrus atvejus, kai dėl nepataisomos žalos grėsmės būtina imtis neatidėliotinų priemonių, tokiu atveju Kroatija konsultuojasi su Stabilizacijos ir asociacijos taryba iš karto po jų įvedimo. Pasibaigus tretiesiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Kroatija gali įvesti arba toliau taikyti šias priemones tik gavusi Stabilizacijos ir asociacijos tarybos leidimą bei laikydamasi jos nustatytų sąlygų. III SKYRIUS PASLAUGŲ TEIKIMAS 56 straipsnis 1. Laikydamosi toliau išdėstytų nuostatų, Šalys įsipareigoja imtis reikiamų veiksmų, kad palaipsniui būtų sudarytos paslaugų teikimo galimybės Bendrijos arba Kroatijos bendrovėms arba piliečiams, įsisteigusiems kitoje Šalyje nei ta, kurios asmeniui yra skirtos paslaugos. 2. Vykstant 1 dalyje nurodytam liberalizavimo procesui, Šalys leidžia laikinai judėti paslaugas teikiantiems fiziniams asmenims arba fiziniams asmenims, kuriuos paslaugų teikėjas yra įdarbinęs kaip pagrindinį personalą, apibrėžtą 54 straipsnyje, įskaitant fizinius asmenis, kurie atstovauja Bendrijos arba Kroatijos bendrovei ar piliečiui ir kurie siekia laikino atvykimo, kad galėtų vesti derybas dėl paslaugų pardavimo arba sudarytų sutartis dėl paslaugų pardavimo tam paslaugų teikėjui, su sąlyga, kad tie atstovai nevykdys tiesioginių pardavimų plačiajai visuomenei arba neteiks paslaugų patys. 3. Nuo ketvirtųjų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo Stabilizacijos ir asociacijos taryba imasi priemonių, būtinų 1 dalies nuostatoms palaipsniui įgyvendinti. Atsižvelgiama į Šalių padarytą pažangą derinant savo įstatymus. 57 straipsnis 1. Šalys nesiima jokių priemonių ar veiksmų, dėl kurių sąlygos, kuriomis Bendrijos ir Kroatijos piliečiai ar bendrovės, įsisteigę kitoje Šalyje nei ta, kurios asmeniui yra skirtos paslaugos, teikia paslaugas, taptų gerokai griežtesnės, palyginti su padėtimi, esančia dieną prieš Susitarimo įsigaliojimą. 2. Jeigu viena Šalis mano, kad nuo Susitarimo įsigaliojimo kita Šalis įvedė tokias priemones, dėl kurių paslaugų teikimo srityje atsirado gerokai daugiau apribojimų, palyginti su padėtimi Susitarimo įsigaliojimo dieną, ta Šalis gali prašyti, kad kita Šalis pradėtų konsultacijas. 58 straipsnis Transporto paslaugų teikimo tarp Bendrijos ir Kroatijos srityje taikomos šios nuostatos: 1. Vidaus transporto srityje Šalių santykius reglamentuoja 6 protokole nustatytos taisykles, visų pirma, kad būtų užtikrintas neribotas tranzitinis vežimas keliais per Kroatiją ir per visą Bendriją, veiksmingas nediskriminavimo principo taikymas bei laipsniškas Kroatijos transporto teisės aktų derinimas su Bendrijos teisės aktais. 2. Tarptautinio jūrų transporto srityje Šalys įsipareigoja veiksmingai taikyti nevaržomo ir komerciniais pagrindais paremto patekimo į rinką ir judėjimo principą. a) Pirmiau minėta nuostata neprieštarauja teisėms ir įsipareigojimams, kuriuos nustato Jungtinių Tautų linijinių laivų konferencijų elgesio kodeksas, tiek, kiek šį elgesio kodeksą taiko viena ar kita šio Susitarimo Šalys. Linijinių laivų konferencijoms nepriklausantys linijiniai laivai gali laisvai konkuruoti su linijinių laivų konferencijoms priklausančiais linijiniais laivais, su sąlyga, kad tai vyksta sąžiningos konkurencijos ir komerciniais pagrindais. b) Šalys patvirtina savo įsipareigojimą užtikrinti laisvos konkurencijos sąlygas kaip pagrindinę sąlygą prekiauti sausais ir skystais piltiniais kroviniais. 3. Šalys, taikydamos 2 dalyje nustatytus principus: a) į būsimus dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis neįtraukia krovinių pasidalijimo straipsnių, išskyrus tuos išskirtinius atvejus, kai vienos ar kitos šio Susitarimo Šalies linijinės laivybos bendrovės antraip netektų efektyvios galimybės vykdyti prekybą su atitinkama trečiąja šalimi; b) uždraudžia krovinių pasidalijimo tvarką būsimuose dvišaliuose susitarimuose dėl sausų ir skystų piltinių krovinių prekybos; c) įsigaliojus šiam Susitarimui, panaikina visas vienašales priemones, administracines, technines ir kitas kliūtis, kurios galėtų apriboti laisvą paslaugų teikimą tarptautinio jūrų transporto srityje arba turėtų joje diskriminuojantį poveikį; d) Kiekviena Šalis, inter alia, laivams, kuriuos eksploatuoja kitos Šalies piliečiai arba bendrovės, taiko ne mažiau palankų režimą, negu savo laivams, kuris apima pateikimą į tarptautinei prekybai skirtus uostus, naudojimąsi uostų infrastruktūra ir papildomomis jūrų uosto paslaugomis, susijusias rinkliavas ir mokesčius, muitinės priemones, laivo buvimo vietos ir įrenginių suteikimą kroviniui pakrauti ir iškrauti. 4. Siekiant užtikrinti koordinuotą Šalių transporto plėtrą ir laipsnišką liberalizavimą, kuris vyktų atsižvelgiant į jų abipusius komercinius poreikius, abipusio pateikimo į oro transporto rinką sąlygos nustatomos specialiuose susitarimuose, dėl kurių Šalys tariasi po šio Susitarimo įsigaliojimo. 5. Iki 4 dalyje nurodytų susitarimų sudarymo Šalys nesiima jokių priemonių ar veiksmų, dėl kurių atsirastų daugiau apribojimų arba diskriminacijos, palyginti su padėtimi iki šio Susitarimo įsigaliojimo. 6. Kroatija suderina savo teisės aktus, įskaitant administracines, technines ir kitas taisykles, su Bendrijos oro ir vidaus transporto srities teisės aktais, jei tai būtina liberalizavimui, abipusiam Šalių pateikimui į rinkas ir jei tai sudaro palankesnes sąlygas keleiviams ir prekėms judėti. 7. Šalims darant pažangą įgyvendinant šio skyriaus tikslus, Stabilizacijos ir asociacijos taryba apsvarsto būdus, kaip sukurti sąlygas, padėsiančias suteikti didesnę oro ir vidaus transporto paslaugų laisvę. IV SKYRIUS EINAMIEJI MOKĖJIMAI IR KAPITALO JUDĖJIMAS 59 straipsnis Tarptautinio valiutos fondo susitarimo VIII straipsnio nuostatų nustatyta tvarka Šalys įsipareigoja sankcionuoti visus Bendrijos ir Kroatijos mokėjimus ir pervedimus, atliekamus laisvai konvertuojama valiuta mokėjimų balanso einamojoje sąskaitoje. 60 straipsnis 1. Dėl operacijų, susijusių su kapitalu ir mokėjimų balanso finansine sąskaita, Susitarimui įsigaliojus Šalys užtikrina laisvą kapitalo, susijusio su tiesioginėmis investicijomis į bendroves, kurios yra įsteigtos pagal priimančiosios šalies įstatymus, ir investicijomis, kurios atliekamos pagal II skyriaus V antraštinės dalies nuostatas, taip pat su šių investicijų likvidavimu ar repatrijavimu ir bet kokiu iš to gautu pelnu, judėjimą. 2. Dėl operacijų, susijusių su kapitalu ir mokėjimų finansine sąskaita, įsigaliojus šiam Susitarimui, Šalys užtikrina laisvą kapitalo, susijusio su kreditais, skirtais prekybos sandoriams arba paslaugų teikimui, kuriame dalyvauja vienos iš Šalių gyventojas, ir su finansinėmis paskolomis ir kreditais ilgesniam nei vienerių metų terminui, judėjimą. Įsigaliojus šiam Susitarimui, Kroatija, visapusiškai ir tinkamai naudodamasi savo esama tvarka, leidžia Europos Sąjungos valstybių narių piliečiams įsigyti nekilnojamąjį turtą Kroatijoje, išskyrus VII priede išvardytas sritis bei klausimus. Per ketverius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Kroatija laipsniškai suderina savo teisės aktus dėl Europos Sąjungos valstybių narių piliečių nekilnojamojo turto Kroatijoje įsigijimo, siekdama užtikrinti tos pačios tvarkos taikymą, kaip ir Kroatijos piliečiams. Ketvirtųjų metų pabaigoje nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Stabilizacijos ir asociacijos taryba išnagrinėja reikalavimus, pagal kuriuos šios teisės būtų suteiktos VII priede išvardytose srityse bei klausimuose. Šalys taip pat užtikrina nuo ketvirtųjų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo laisvą kapitalo, susijusio su investavimu į įmonių portfelius, finansinėmis paskolomis ir kreditais trumpesniam nei vienerių metų terminui, judėjimą. 3. Nepažeisdamos 1 dalies, Šalys neįveda kapitalo judėjimui ir einamiesiems mokėjimams tarp Bendrijos ir Kroatijos gyventojų jokių naujų apribojimų ir nesugriežtina galiojančių susitarimų. 4. Nepažeidžiant 59 straipsnio ir šio straipsnio nuostatų, jeigu, susiklosčius ypatingoms aplinkybėms, kapitalo judėjimas tarp Bendrijos ir Kroatijos sukelia arba gali sukelti didelių sunkumų, vykdant valiutų keitimo kursų politiką ar pinigų politiką Bendrijoje ar Kroatijoje, atitinkamai Bendrija ir Kroatija kapitalo judėjimui tarp Bendrijos ir Kroatijos ne ilgiau kaip šešių mėnesių laikotarpiui gali taikyti apsaugos priemones, jei tokios priemonės yra neišvengiamai būtinos. 5. Nė viena iš pirmiau minėtų nuostatų nebus ribojamos Šalių ūkio subjektų teisės pasinaudoti bet kokiu palankesniu režimu, kurį gali suteikti sudaryti dvišaliai arba daugiašaliai susitarimai, susiję su šio Susitarimo Šalimis. 6. Šalys viena su kita konsultuojasi, kad sudarytų palankesnes sąlygas kapitalui judėti tarp Bendrijos ir Kroatijos ir taip siektų šio Susitarimo tikslų. 61 straipsnis 1. Per pirmuosius ketverius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Šalys imasi priemonių, leidžiančių sukurti reikiamas sąlygas toliau laipsniškai taikyti Bendrijos taisykles dėl laisvo kapitalo judėjimo. 2. Baigiantis ketvirtiesiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos, Stabilizacijos ir asociacijos taryba nustato reikalavimus, skirtus Bendrijos taisyklių dėl kapitalo judėjimo visapusiškam taikymui. V SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 62 straipsnis 1. Šios antraštinės dalies nuostatų galiojimas ribojamas viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar sveikatos sumetimais. 2. Jos netaikomos veiklai, kuri vienos iš Šalių teritorijoje nors ir laikinai yra susijusi su viešosios valdžios funkcijų vykdymu. 63 straipsnis Šioje antraštinėje dalyje nė viena šio Susitarimo nuostata nedraudžia Šalims taikyti savo įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių fizinių asmenų atvykimą ir buvimą, įsidarbinimą, darbo sąlygas, įsikūrimą ir paslaugų teikimą, su sąlyga, kad jų laikydamosi Šalys netaiko jų taip, kad nauda, tenkanti kuriai nors Šaliai pagal šio Susitarimo konkrečios nuostatos sąlygas, būtų panaikinta ar sumažinta. Ši nuostata neturi jokio poveikio 62 straipsnio taikymui. 64 straipsnis Bendrovėms, kurias kontroliuoja ir valdo tiktai Kroatijos bendrovės ar piliečiai kartu su Bendrijos bendrovėmis ar piliečiais, taip pat taikomos šios antraštinės dalies nuostatos. 65 straipsnis 1. Didžiausio palankumo režimas, suteikiamas pagal šios antraštinės dalies nuostatas, netaikomas mokesčių lengvatoms, kurias Šalys teikia arba suteiks ateityje, remdamosi dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitais susitarimais mokesčių srityje. 2. Nė viena šios antraštinės dalies nuostata neaiškinama taip, kad būtų trukdoma Šalims imtis ar įgyvendinti bet kokias priemones, skirtas užkirsti kelią mokesčių vengimui arba nemokėjimui, remiantis dvigubo apmokestinimo išvengimo ir kitų susitarimų dėl mokesčių nuostatomis arba vietiniais mokesčių teisės aktais. 3. Nė viena šios antraštinės dalies nuostata neaiškinama taip, kad būtų trukdoma valstybėms narėms arba Kroatijai taikyti atitinkamas mokesčių teisės aktų nuostatas, išskirti mokesčių mokėtojus, esančius nelygiavertėje padėtyje, ypač dėl jų gyvenamosios vietos. 66 straipsnis 1. Šalys, spręsdamos mokėjimų balanso problemas, stengiasi kiek įmanydamos vengti taikyti ribojančias priemones, įskaitant priemones, susijusias su importu. Šalis, kuri imasi tokių priemonių, kuo greičiau nurodo kitai Šaliai jų panaikinimo terminus. 2. Kai atitinkamai keliose valstybėse narėse arba Kroatijoje atsiranda rimtų mokėjimo balanso sutrikimų arba joms iškyla neišvengiama tokių sutrikimų grėsmė, atitinkamai Bendrija arba Kroatija, remdamosi PPO sutartyje numatytomis sąlygomis, gali patvirtinti ribojančias priemones, įskaitant su importu susijusias priemones, kurios yra ribotos trukmės ir negali būti griežtesnės nei būtina mokėjimų balansui sureguliuoti. Atitinkamai Bendrija arba Kroatija nedelsiant apie tai informuoja kitą Šalį. 3. Jokios ribojančios priemonės netaikomos su investicijomis susijusiems pervedimams, ypač investuotų ar reinvestuotų sumų repatrijavimui arba iš jų gautam pelnui. 67 straipsnis Šios antraštinės dalies nuostatos palaipsniui pritaikomos, ypač atsižvelgiant į reikalavimus, nustatytus Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) V straipsnyje. 68 straipsnis Šio Susitarimo nuostatos netrukdo kiekvienai Šaliai imtis priemonių, kurios užkirstų kelią priemonių, susijusių su trečiosios šalies pateikimu į jos rinką, nesilaikymui pasinaudojant šio Susitarimo nuostatomis. VI ANTRAŠTINĖ DALIS TEISĖS AKTŲ DERINIMAS, TEISĖSAUGA IR KONKURENCIJOS TAISYKLĖS 69 straipsnis 1. Šalys pripažįsta, kad svarbu suderinti Kroatijos galiojančius teisės aktus su Bendrijos teisės aktais. Kroatija siekia užtikrinti, kad jos galiojantys įstatymai ir ateityje įsigaliosiantys teisės aktai būtų palaipsniui suderinti su Bendrijos acquis. 2. Šis derinimas prasidės nuo Susitarimo pasirašymo dienos ir iki šio Susitarimo 5 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos palaipsniui apims visus šiame Susitarime minimus Bendrijos acquis elementus. Pirmiausia, pradiniame etape didžiausias dėmesys bus skiriamas pagrindiniams vidaus rinkos acquis elementams, taip pat kitoms su prekyba susijusioms sritims, remiantis programa, dėl kurios turi susitarti Europos Bendrijų Komisija ir Kroatija. Kroatija, koordinuodama savo veiksmus su Europos Bendrijų Komisija, taip pat nustatys, kokiu būdu bus kontroliuojamas teisės aktų derinimas ir teisėsaugos veiksmai. 70 straipsnis Konkurencija ir kitos ekonominės nuostatos 1. Toliau minimi dalykai yra nesuderinami su tinkamu Susitarimo funkcionavimu, jeigu jie gali daryti poveikį Bendrijos ir Kroatijos prekybai: i) visi įmonių susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir įmonių suderinti veiksmai, kurių tikslas arba padarinys yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas; ii) vienos arba kelių įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi Bendrijos arba Kroatijos teritorijose apskritai arba didžiojoje jų dalyje; iii) bet kokia valstybės pagalba, kuri iškraipo arba grasina iškraipyti konkurenciją rodant palankumą tam tikroms įmonėms arba tam tikriems produktams. 2. Bet kokie šiam straipsniui prieštaraujantys veiksmai vertinami remiantis kriterijais, nustatytais pagal Bendrijoje taikomas konkurencijos taisykles, ypač pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81, 82, 86 ir 87 straipsnius ir Bendrijos institucijų patvirtintus aiškinamuosius dokumentus. 3. Šalys užtikrina, kad nepriklausomai veikiančiai valstybės institucijai būtų suteiktos galios, kurios būtinos šio straipsnio 1 dalies i ir ii punktų, susijusių su privačių ir valstybinių įmonių, kurioms suteiktos specialios teisės, visapusiškam taikymui. 4. Kroatija įsteigia nepriklausomai veikiančią instituciją, kuriai vieneriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos suteikiamos šio straipsnio 1 dalies iii punktui taikyti būtinos galios. Ši institucija turi, inter alia, įgaliojimus sankcionuoti valstybės pagalbos programas ir individualios pagalbos dotacijas pagal šio straipsnio 2 dalį, taip pat įgaliojimus pareikalauti grąžinti valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta neteisėtai. 5. Kiekviena Šalis užtikrina skaidrumą valstybės pagalbos teikimo srityje, inter alia, pateikdama kitai Šaliai reguliarų metų pranešimą ar jį atitinkantį dokumentą, parengtą pagal Bendrijos atliekamo valstybės pagalbos tyrimo metodologiją ir pateikimo formą. Vienos Šalies prašymu kita Šalis suteikia informaciją apie tam tikrus pavienius valstybės paramos atvejus. 6. Kroatija sudaro išsamų pagalbos programų sąrašą, nustatytą prieš įsteigiant 4 straipsnio dalyje minimą instituciją, ir suderina tokias pagalbos programas su šio straipsnio 2 dalyje nurodytais kriterijais per ne ilgesnį nei ketverių metų laikotarpį nuo šio Susitarimo įsigaliojimo. 7. a) Taikydamos 1 dalies iii punkto nuostatas, Šalys pripažįsta, kad per pirmuosius ketverius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo bet kokia Kroatijos suteikta viešoji pagalba įvertinama atsižvelgiant į tą faktą, jog Kroatija laikoma Europos bendrijos steigimo sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytoms Bendrijos teritorijoms identiška teritorija. b) Per trejus metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Kroatija Europos Bendrijų Komisijai teikia NUTS II lygiu suderintus duomenis apie savo BVP vienam gyventojui. 4 dalyje nurodyta institucija ir Europos Bendrijų Komisija bendrai įvertina Kroatijos regionų tinkamumą pagalbai gauti, taip pat su tuo susijusias maksimalias pagalbos apimtis, kad galėtų parengti regioninį pagalbos žemėlapį remdamosi atitinkamomis Komisijos gairėmis. 8. IV antraštinės dalies II skyriuje nurodytiems produktams: — 1 dalies iii punktas netaikomas, — bet kokie veiksmai, prieštaraujantys 1 dalies i punktui, vertinami vadovaujantis kriterijais, nustatytais remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 36 ir 37 straipsniais bei konkrečiais šiuo pagrindu Bendrijos priimtais dokumentais. 9. Jeigu viena iš Šalių nustato, kad konkretūs veiksmai nesuderinami su šio straipsnio 1 dalies sąlygomis, ji gali imtis atitinkamų priemonių pasikonsultavusi su Stabilizacijos ir asociacijos taryba arba po tokių konsultacijų praėjus trisdešimt darbo dienų. Nė viena šio straipsnio nuostata nedraudžia bet kuriai Šaliai taikyti antidempingo ar kompensacines priemones 1994 m. GATT ir PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių atitinkamų straipsnių arba susijusių vidaus teisės aktų nustatyta tvarka. 71 straipsnis Intelektinė, pramoninė ir komercinė nuosavybė 1. Vadovaudamosi šio straipsnio ir VIII priedo nuostatomis, Šalys patvirtina, kad joms svarbu užtikrinti tinkamą ir veiksmingą intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsaugą bei vykdymą. 2. Kroatija imasi būtinų priemonių, kad ne vėliau nei per trejus metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo garantuotų tokį intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsaugos lygį, kuris yra panašus į dabar egzistuojantį lygį Bendrijoje, įskaitant veiksmingas tokių teisių vykdymo priemones. 3. Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali nuspręsti įpareigoti Kroatiją prisijungti prie konkrečių daugiašalių konvencijų šioje srityje. 4. Jeigu intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės srityje atsiranda problemų, turinčių įtakos prekybos sąlygoms, bet kurios Šalies prašymu dėl jų skubiai kreipiamasi į Stabilizacijos ir asociacijos tarybą, kad būtų rastas abi Šalis tenkinantis sprendimas. 72 straipsnis Viešosios sutartys 1. Šalys mano, kad jų siektinu tikslu turėtų būti viešųjų sutarčių sudarymas remiantis nediskriminavimo ir abipusiškumo principais, ypač atsižvelgiant į PPO reikalavimus. 2. Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Kroatijos bendrovėms, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra įsisteigusios Bendrijoje, suteikiama teisė naudotis sutarčių sudarymo procedūromis Bendrijoje, laikantis Bendrijoje galiojančių viešųjų pirkimų taisyklių bei taikant režimą, kuris yra ne mažiau palankus už taikomą Bendrijos bendrovėms. Pirmiau išdėstytos nuostatos taip pat bus taikomos sutartims komunalinių paslaugų sektoriuje po to, kai Kroatijos Vyriausybė priims teisės aktus, pagal kuriuos šioje srityje bus taikomos Bendrijos taisyklės. Bendrija periodiškai tikrina, ar Kroatija iš tikrųjų priėmė tokius teisės aktus. Praėjus ne daugiau kaip trejiems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo, Bendrijos bendrovėms, kurios įsisteigusios ne Kroatijoje, suteikiama teisė naudotis sutarčių sudarymo procedūromis Kroatijoje pagal Viešųjų pirkimų įstatymą, taikant režimą, kuris yra ne mažiau palankus už taikomą Kroatijos bendrovėms. Įsigaliojus šiam Susitarimui, Bendrijos bendrovės, įsisteigusios Kroatijoje pagal V antraštinės dalies II skyrių, gali naudotis sutarčių sudarymo procedūromis, taikant režimą, kuris yra ne mažiau palankus už taikomą Kroatijos bendrovėms. Stabilizacijos ir asociacijos taryba periodiškai svarsto, ar Kroatija gali suteikti visoms Bendrijos bendrovėms teisę naudotis sutarčių sudarymo procedūromis šioje šalyje. 3. 45–68 straipsnių nuostatos taikomos įsisteigimui, veiklai, paslaugų teikimui tarp Bendrijos ir Kroatijos, taip pat užimtumui ir darbo jėgos judėjimui, susijusiems su viešųjų sutarčių vykdymu. 73 straipsnis Standartizacija, metrologija, akreditacija ir atitikties įvertinimas 1. Kroatija imasi būtinų priemonių, kad palaipsniui būtų pasiekta atitiktis su Bendrijos techniniais reglamentais ir Europos standartizacijos, metrologijos, akreditacijos ir atitikties įvertinimo procedūromis. 2. Šiuo tikslu pradiniu etapu Šalys: — skatins naudoti Bendrijos techninius reglamentus ir taikyti Europos standartus, bandymus bei atitikties įvertinimo procedūras, — jei reikia, sudarys Europos atitikties įvertinimo protokolus, — skatins aukštos kokybės infrastruktūros kūrimą: standartizacijos, metrologijos, akreditacijos ir atitikties įvertinimo srityse, — skatins Kroatijos dalyvavimą specializuotų Europos organizacijų darbe, pirmiausia CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET. 74 straipsnis Vartotojų apsauga Šalys bendradarbiaus, kad suderintų Kroatijos vartotojų apsaugos standartus su Bendrijos standartais. Veiksminga vartotojų apsauga būtina tam, kad būtų užtikrintas tinkamas rinkos ekonomikos funkcionavimas; šiai apsaugai užtikrinti bus sukurta administracinė infrastruktūra, skirta rinkos priežiūrai ir teisėsaugai šioje srityje užtikrinti. Siekdamos šio tikslo, Šalys, atsižvelgdamos į bendrus interesus, skatins ir užtikrins, kad: — bus derinami teisės aktai ir vienodinama vartotojų apsauga Kroatijoje, kad ji atitiktų Bendrijos lygį, — bus sukurta aktyvios vartotojų apsaugos politika, plečiant informavimą ir kuriant nepriklausomas organizacijas, — vartotojams bus užtikrinta veiksminga teisinė apsauga, kuri leis pagerinti vartojimo prekių kokybę ir laikytis atitinkamų saugumo standartų. VII ANTRAŠTINĖ DALIS TEISINGUMAS IR VIDAUS REIKALAI ĮŽANGA 75 straipsnis Institucijų stiprinimas ir teisinė valstybė Bendradarbiaudamos teisingumo ir vidaus reikalų srityje Šalys ypatingą dėmesį skiria teisinės valstybės įtvirtinimui ir institucijų stiprinimui visais lygmenimis administravimo srityje ir ypač teisėsaugos bei teisingumo įgyvendinimo mechanizmų srityse. Bendradarbiaujant teisingumo srityje daugiausia dėmesio skiriama teismų nepriklausomumui, jų veiksmingumui didinimui ir teisininkų mokymui. BENDRADARBIAVIMAS ASMENŲ JUDĖJIMO SRITYJE 76 straipsnis Vizos, pasienio kontrolė, prieglobstis ir migracija 1. Šalys bendradarbiauja vizų išdavimo, pasienio kontrolės, prieglobsčio ir migracijos srityse bei sukurs pagrindą bendradarbiavimui šiose srityse, taip pat bendradarbiavimui regionų lygiu. 2. Bendradarbiavimas 1 dalyje nurodytose srityse grindžiamas Šalių konsultacijomis bei glaudžiu bendradarbiavimu ir turėtų apimti techninę bei administracinę pagalbą: — keičiantis informacija apie teisės aktus ir praktiką, — rengiant teisės aktus, — didinant institucijų veiksmingumą, — mokant personalą, — užtikrinant kelionės dokumentų saugumą ir nustatant suklastotus dokumentus. 3. Bus bendradarbiaujama daugiausia šiose srityse: — prieglobsčio suteikimo srityje: kuriant ir įgyvendinant nacionalinius teisės aktus, kurie atitiktų 1951 m. Ženevos konvencijos ir 1967 m. Niujorko protokolo reikalavimus, ir taip užtikrinant pabėgėlių negrąžinimo principo laikymąsi, — teisėtos migracijos srityje: dėl priėmimo taisyklių ir priimtų asmenų teisių ir statuso. Migracijos srityje Šalys susitaria sąžiningai elgtis su kitų šalių piliečiais, teisėtai gyvenančiais jų teritorijose, ir skatinti integracijos politiką, pagal kurią jie įgytų teises ir pareigas, panašias į Šalių piliečių turimas teises ir pareigas. Pagal šį straipsnį Stabilizavimo ir asociacijos taryba gali pasiūlyti papildomas bendradarbiavimo sritis. 77 straipsnis Nelegalios imigracijos prevencija ir kontrolė; readmisija 1. Šalys susitaria bendradarbiauti, kad būtų užkirstas kelias nelegaliai imigracijai ir kad ją galima būtų kontroliuoti. Šiuo tikslu: — Kroatija sutinka be papildomų formalumų priimti bet kurį savo pilietį, neteisėtai esantį kurios nors valstybės narės teritorijoje tos valstybės narės prašymu, — ir visos Europos Sąjungos valstybės narės sutinka be papildomų formalumų priimti bet kurį savo pilietį, neteisėtai esantį Kroatijos teritorijoje jos prašymu. Europos Sąjungos valstybės narės ir Kroatija išduos savo piliečiams atitinkamus asmens tapatybę patvirtinančius dokumentus bei aprūpins juos šiam tikslui pasiekti būtinomis administracinėmis priemonėmis. 2. Šalys susitaria, kad gavusios prašymą, sudarys Kroatijos ir Europos bendrijos susitarimą, reglamentuojantį Kroatijos ir Europos Sąjungos valstybių narių konkrečius įsipareigojimus dėl readmisijos, įskaitant įsipareigojimą dėl kitų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės readmisijos. 3. Kol su Bendrija bus sudarytas 2 dalyje minimas susitarimas, Kroatija, gavusi valstybės narės prašymą, sutinka su atskiromis Europos Sąjungos valstybėmis narėmis sudaryti dvišalius susitarimus, reglamentuojančius konkrečius Kroatijos ir tos valstybės narės įsipareigojimus dėl readmisijos, įskaitant įsipareigojimą dėl kitų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės readmisijos. 4. Stabilizacijos ir asociacijos taryba apsvarsto kitus galimus bendrus veiksmus, kurie padėtų užtikrinti nelegalios imigracijos, įskaitant prekybą žmonėmis, prevenciją ir kontrolę. BENDRADARBIAVIMAS KOVOJANT SU PINIGŲ PLOVIMU IR NELEGALIAIS NARKOTIKAIS 78 straipsnis Pinigų plovimas 1. Šalys susitaria, kad būtina imtis visų būtinų veiksmų ir bendradarbiauti, kad būtų užkirstas kelias jų finansinių sistemų naudojimui lėšoms, gautoms iš nusikalstamos veiklos, ypač su narkotikais susijusių nusikaltimų, plauti. 2. Bendradarbiavimas šioje srityje gali apimti administracinę ir techninę pagalbą, siekiant plėtoti teisės aktų įgyvendinimą bei tinkamų kovos su pinigų plovimu standartų ir mechanizmų, kurie yra lygiaverčiai Bendrijos ir tarptautinių forumų priimtoms šios srities priemonėms, veiksmingą veikimą. 79 straipsnis Bendradarbiavimas kovojant su nelegaliais narkotikais 1. Pagal savo atitinkamus įgaliojimus ir kompetenciją Šalys bendradarbiauja, kad užtikrintų, jog bus laikomasi darnaus ir bendro požiūrio į narkotikų kontrolę. Narkotikų kontrolės politikos ir veiksmų tikslas – sumažinti nelegalių narkotikų tiekimą, nelegalią prekybą jais ir jų paklausą bei veiksmingiau kontroliuoti prekursorius. 2. Šalys susitaria dėl bendradarbiavimo metodų, būtinų šiems tikslams pasiekti. Veiksmai grindžiami bendrai sutartais principais pagal ES kovos su narkotikais strategiją. Šalių tarpusavio bendradarbiavimas apima techninę ir administracinę pagalbą, ypač šiose srityse: — nacionalinių teisės aktų ir politikos rengimas, — institucijų ir informacijos centrų steigimas, — personalo mokymas, — su narkotikais susiję moksliniai tyrimai, — ir prekursorių naudojimo nelegaliai narkotikų gamybai prevencija. Šalys gali susitarti bendradarbiauti ir kitose srityse. BENDRADARBIAVIMAS BAUDŽIAMOSIOSE BYLOSE 80 straipsnis Nusikaltimų ir kitos neteisėtos veiklos prevencija bei kova su ja 1. Šalys susitaria bendradarbiauti kovodamos su nusikalstama ir neteisėta veikla (organizuota ir kitokia) bei užkirsdamos jai kelią; ta veikla gali būti: — prekyba žmonėmis, — neteisėta ekonominė veikla, ypač korupcija, valiutų padirbinėjimas, neteisėtos operacijos su tokiais produktais kaip gamybinės atliekos, radioaktyviosios medžiagos ir operacijos, susijusios su nelegaliais arba suklastotais produktais, — neteisėta prekyba narkotikais ir psichotropinėmis medžiagomis, — kontrabanda, — neteisėta prekyba ginklais, — terorizmas. Dėl bendradarbiavimo šiose srityse Šalys konsultuosis ir glaudžiai derins savo veiksmus. 2. Techninė ir administracinė pagalba šioje srityje gali apimti: — nacionalinių teisės aktų rengimą baudžiamosios teisės srityje, — už kovą su nusikaltimais ir jų prevenciją atsakingų institucijų veiksmingumo didinimą, — personalo mokymą ir nusikaltimų tyrimo priemonių tobulinimą, — nusikaltimų prevencijos priemonių rengimą. VIII ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMO POLITIKA 81 straipsnis 1. Bendrija ir Kroatija užmezga glaudų bendradarbiavimą, kurio tikslas – prisidėti prie Kroatijos vystymosi ir augimo potencialo. Toks bendradarbiavimas kuo platesniais pagrindais stiprina esamus ekonominius ryšius abiejų Šalių naudai. 2. Bus parengta politika ir kitos priemonės, kurių paskirtis – paspartinti Kroatijos ekonominę ir socialinę plėtrą. Turėtų būti užtikrinta, kad į tokią politiką nuo pat pradžių būtų įtraukti aplinkosaugos aspektai ir kad jie būtų susieti su darnaus socialinio vystymosi reikalavimais. 3. Bendradarbiavimo politika įtraukiama į regioninio bendradarbiavimo struktūrą. Ypatingas dėmesys turės būti skiriamas priemonėms, galinčioms paskatinti Kroatijos ir jos kaimyninių šalių, įskaitant valstybes nares, bendradarbiavimą ir taip didinti regiono stabilumą. Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali nustatyti toliau aptariamų bendradarbiavimo politikos krypčių prioritetiškumą, taip pat šių krypčių prioritetus. 82 straipsnis Ekonominė politika 1. Bendrija ir Kroatija, bendradarbiaudamos ir siekdamos geriau suprasti svarbiausius viena kitos ekonomikos bruožus ir ekonominės politikos vykdymą rinkos ekonomikos šalyse, sudaro palankias sąlygas ekonomikos reformos procesui. 2. Šiuo tikslu Bendrija ir Kroatija bendradarbiauja, siekdamos: — keistis informacija apie makroekonominės veiklos rezultatus bei perspektyvas ir apie plėtros strategijas, — bendrai analizuoti bendro intereso ekonomikos klausimus, įskaitant ekonominės politikos formavimą ir jos įgyvendinimo priemones, — skatinti platesnį bendradarbiavimą, kurio tikslas – paspartinti gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties turtinimą ir naujų technologijų prieinamumą. 3. Kroatijos valdžios institucijų prašymu Bendrija gali teikti pagalbą, kurios paskirtis – padėti Kroatijai palaipsniui suderinti savo politikos nuostatas su Ekonominės ir pinigų sąjungos politika. Bendradarbiavimas šioje srityje apims neoficialų keitimąsi informacija apie Ekonominės ir pinigų sąjungos bei Europos centrinių bankų sistemos principus ir funkcionavimą. 83 straipsnis Bendradarbiavimas statistikos srityje 1. Bendradarbiavimo statistikos srityje tikslas – sukurti veiksmingą ir subalansuotą statistikos sistemą, galinčią tinkamu laiku teikti patikimus, objektyvius ir tikslius duomenis, reikalingus Kroatijoje vykstančiam pereinamajam laikotarpiui ir reformų procesui planuoti ir stebėti. Ši sistema leis Kroatijos centriniam statistikos biurui geriau patenkinti klientų – viešojo valdymo institucijų ir privačių bendrovių – poreikius. Statistikos sistema turi atitikti pagrindinius Jungtinių Tautų paskelbtus statistikos principus ir Europos statistikos teisės reikalavimus bei būti plėtojama taip, kad atitiktų Bendrijos acquis. 2. Šiuo tikslu Šalys gali bendradarbiauti visų pirma siekdamos: — skatinti veiksmingos statistikos tarnybos Kroatijoje sukūrimą, remiantis tinkama institucine sistema, — tęsti derinimą su tarptautiniais ir europiniais standartais bei klasifikacija tam, kad nacionalinė statistikos sistema būtų parengta priimti Bendrijos statistikos srities acquis, — privataus ir viešojo sektoriaus ūkio subjektams bei mokslininkams teikti tinkamus socialinius ir ekonominius duomenis, — teikti duomenis, reikalingus ekonomikos reformai vykdyti ir stebėti, — užtikrinti asmens duomenų konfidencialumą, — palaipsniui didinti duomenų rinkimo ir perdavimo Europos statistikos sistemai mastą. 3. Bendradarbiavimas šioje srityje visų pirma apima keitimąsi informacija apie metodus, gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties (know-how) perdavimą ir mokymus. 84 straipsnis Bankininkystė, draudimas ir kitos finansinės paslaugos 1. Šalys bendradarbiauja siekdamos sukurti ir plėtoti tinkamą bankininkystės, draudimo ir finansinių paslaugų sektorių skatinimo struktūrą Kroatijoje. Bendradarbiaujant daugiausiai dėmesio skiriama: — bendros apskaitos sistemos, atitinkančios europinius standartus, sukūrimui, — bankininkystės, draudimo ir kitų finansinių sektorių stiprinimui ir restruktūrizavimui, — bankininkystės ir kitų finansinių paslaugų priežiūros ir reguliavimo gerinimui, — keitimuisi informacija, ypač apie siūlomus teisės aktų projektus, — vertimams ir terminų žodynų sudarymui. 2. Šalys bendradarbiauja siekdamos pagal suderintus Bendrijos metodus ir procedūras sukurti efektyvias audito sistemas Kroatijoje. Bendradarbiaujant daugiausiai dėmesio skiriama: — techninei pagalbai, kuri skiriama Kroatijos valstybinei audito įstaigai, — vidaus audito padalinių valstybinėse įstaigose įsteigimui, — keitimuisi informacija apie audito sistemas, — audito dokumentų standartizacijai, — mokymui ir konsultacijoms. 85 straipsnis Investicijų skatinimas ir apsauga 1. Šalių bendradarbiavimo tikslas – sukurti palankias sąlygas privačioms vidaus ir užsienio investicijoms. 2. Konkretūs bendradarbiavimo tikslai: — tobulinti Kroatijos teisinę sistemą, kurios paskirtis – palankesnių sąlygų investicijoms sukūrimas ir investicijų apsauga, — prireikus sudaryti dvišalius investicijų skatinimo ir apsaugos susitarimus su valstybėmis narėmis, — gerinti investicijų apsaugą. 86 straipsnis Pramoninis bendradarbiavimas 1. Bendradarbiavimo tikslas – skatinti Kroatijos pramonės ir atskirų sektorių modernizavimą bei restruktūrizavimą ir abiejų Šalių ūkio subjektų pramoninį bendradarbiavimą, ypač siekiant sustiprinti privatų sektorių, laikantis sąlygų, kad bus užtikrinta aplinkos apsauga. 2. Pramoninis bendradarbiavimas bus paremtas abiejų Šalių nustatytais prioritetais. Šalys atsižvelgs į pramoninio bendradarbiavimo regioninius aspektus, prireikus skatindamos tarpvalstybinę partnerystę. Iniciatyvomis visų pirma turėtų būti siekiama sukurti įmonėms tinkamą struktūrą, patobulinti valdymą, gamybinę, prekybinę ir mokslinę patirtį, skatinti rinkas, rinkos skaidrumą ir verslo aplinką. Ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad Kroatijoje būtų pradėta veiksminga eksporto skatinimo veikla. 87 straipsnis Mažosios ir vidutinės įmonės Šalys siekia plėtoti ir stiprinti privataus sektoriaus mažas ir vidutines įmones (MVĮ), kurti naujas įmones tose srityse, kuriose Bendrijos ir Kroatijos mažos ir vidutinės įmonės galėtų plėstis ir bendradarbiauti. 88 straipsnis Turizmas 1. Šalių bendradarbiavimo turizmo srityje tikslas – sudaryti palankias sąlygas turizmui bei su turizmu susijusiai prekybai ir juos skatinti perduodant gamybinę, prekybinę ir mokslinę patirtį, Kroatijai dalyvaujant svarbių Europos turizmo organizacijų veikloje ir nagrinėjant bendros veiklos galimybes. 2. Bendradarbiavimas visų pirma apima: — keitimąsi informacija apie bendro intereso klausimus, susijusius su turizmo sektoriumi, ir gamybinės, prekybinės bei mokslinės patirties (know-how) perdavimą, — skatinimą plėtoti infrastruktūrą, palankią investicijoms į turizmo sektorių, — regioninių turizmo projektų analizę. 89 straipsnis Muitinės 1. Šalys bendradarbiauja, siekdamos garantuoti, kad būtų laikomasi visų nuostatų, numatytų priimti prekybos srityje, ir suderinti Kroatijos mutinių sistemą su atitinkama Bendrijos sistema, taip sudarant sąlygas įgyvendinti pagal šį Susitarimą planuojamas liberalizavimo priemones. 2. Bendradarbiavimas visų pirma apima: — galimybę sujungti Bendrijos ir Kroatijos tranzito sistemas, taip pat Bendro administracinio dokumento (BAD) naudojimą, — patikrinimų ir formalumų, susijusių su prekių gabenimu, patobulinimą ir supaprastinimą, — Šalių tarpvalstybinės infrastruktūros plėtrą, — pagalbos muitinių bendradarbiavimui plėtotę, skirtą įdiegti modernias muitinės informacines sistemas, — keitimąsi informacija, įskaitant informaciją apie tyrimo metodus, — Kombinuotosios nomenklatūros Kroatijoje patvirtinimą, — muitinių pareigūnų mokymą. 3. Nepažeidžiant kitų šiame Susitarime, ypač 77, 78 ir 80 straipsniuose numatytų bendradarbiavimo formų, Šalių administracinės institucijos teikia savitarpio pagalbą muitinės reikaluose pagal 5 protokolo nuostatas. 90 straipsnis Mokesčiai Šalys užmezga bendradarbiavimą mokesčių srityje, įgyvendindamos priemones, skirtas tolesnei mokesčių sistemos reformai ir mokesčių administravimo pertvarkai, taip siekdamos užtikrinti mokesčių surinkimo ir kovos su fiskaliniu sukčiavimu veiksmingumą. 91 straipsnis Socialinis bendradarbiavimas 1. Bendradarbiaudamos užimtumo srityje, Šalys daugiausia dėmesio skiria darbo paieškos ir profesinio orientavimo paslaugų modernizavimui, aprūpindamos pagalbinėmis priemonėmis ir skatindamos vietos plėtrą tam, kad padėtų restruktūrizuoti pramonės ir darbo rinką. Bendradarbiavimas taip pat apima tokias priemones, kaip tyrimai, ekspertų komandiravimas, informavimo ir mokomoji veikla. 2. Bendradarbiaudamos socialinės apsaugos srityje, Šalys siekia pritaikyti Kroatijos socialinės apsaugos sistemą prie naujų ekonominių ir socialinių reikalavimų, ypač teikdamos ekspertų paslaugas ir organizuodamos informavimo ir mokomąją veiklą. 3. Bendradarbiaudamos Šalys derins Kroatijos teisės aktus, susijusius su darbo sąlygomis ir vienodomis vyrų ir moterų galimybėmis. 4. Šalys plėtoja tarpusavio bendradarbiavimą, siekdamos pagerinti darbuotojų sveikatos apsaugos ir saugos lygį, atsižvelgdamos į apsaugos lygį Bendrijoje. 92 straipsnis Žemės ūkis ir agropramoninis sektorius Bendradarbiavimu šioje srityje siekiama modernizuoti ir restruktūrizuoti Kroatijos žemės ūkį ir agropramoninį sektorių pagal Bendrijos taisykles ir standartus, vandentvarką, kaimo plėtrą, palaipsniui suderinti veterinarijos ir fitosanitarijos teisės aktus su Bendrijos standartais ir plėtoti miškininkystės sektorių. 93 straipsnis Žuvininkystė Bendrija ir Kroatija tiria galimybę nustatyti bendro intereso sritis žuvininkystės sektoriuje, kurios būtų abipusiai naudingos. 94 straipsnis Švietimas ir mokymas 1. Šalys bendradarbiauja siekdamos pakelti bendrojo lavinimo ir profesinių kvalifikacijų lygį Kroatijoje. 2. TEMPUS programa padės stiprinti Šalių bendradarbiavimą švietimo ir mokymo srityje, skatindama demokratiją, teisinės valstybės principus ir ekonomikos reformą. 3. Europos mokymo fondas taip pat dalyvaus pertvarkant mokymo struktūrą ir veiklą Kroatijoje. 95 straipsnis Kultūrinis bendradarbiavimas Šalys įsipareigoja skatinti kultūrinį bendradarbiavimą. Tokio bendradarbiavimo paskirtis, inter alia, – didinti individų, bendruomenių ir tautų tarpusavio supratimą ir pagarbą. 96 straipsnis Informavimas ir ryšiai Bendrija ir Kroatija imsis priemonių, būtinų abipusiam keitimuisi informacija skatinti. Pirmenybė bus teikiama programoms, kurių paskirtis – Kroatijoje teikti plačiajai visuomenei pagrindinę informaciją apie Bendriją, o profesiniams sluoksniams – labiau specializuotą informaciją. 97 straipsnis Bendradarbiavimas audiovizualinėje srityje 1. Šalys bendradarbiauja siekdamos skatinti audiovizualinę pramonę Europoje bei bendrą gamybą kino ir televizijos srityje. 2. Kroatija su atitinkama Bendrijos politika suderins savo tarpvalstybinių programų bei laidų turinio aspektų reguliavimo politiką, ypatingą dėmesį skirdama klausimams, susijusiems su intelektinės nuosavybės teisių įsigijimu programoms ir transliavimui palydoviniu ryšiu ar kabeliu, ir suderins savo teisės aktus su Bendrijos acquis. 98 straipsnis Elektroninių ryšių infrastruktūra ir susijusios paslaugos 1. Šalys stiprins bendradarbiavimą elektroninių ryšių infrastruktūros, įskaitant klasikinius telekomunikacijų tinklus ir atitinkamus elektroninius audiovizualinius perdavimo tinklus, bei susijusių paslaugų srityje, siekdamos, kad nuo Susitarimo įsigaliojimo Kroatija pasiektų galutinį suderinimą su Bendrijos acquis. 2. Bendradarbiaujant pirmiau nurodytoje srityje, daugiausia dėmesio bus skiriama šioms prioritetinėms sritims: — politikos plėtojimui, — teisiniams ir reguliavimo aspektams, — institucinei plėtrai, kuri yra būtina liberalizuotai aplinkai, — Kroatijos elektroninės infrastruktūros modernizavimui ir jos integravimui į Europos ir pasaulio tinklus, ypatingą dėmesį skiriant tobulinimui regioniniu lygiu, — tarptautiniam bendradarbiavimui, — bendradarbiavimui Europos struktūrose, ypač susijusiose su standartizacija, — pozicijų derinimui tarptautinėse organizacijose ir forumuose. 99 straipsnis Informacinė visuomenė Šalys stiprins bendradarbiavimą, siekdamos tolesnio informacinės visuomenės vystymosi Kroatijoje. Bendrieji tikslai – parengti visuomenę skaitmeniniam amžiui, pritraukti investicijas ir užtikrinti tinklų bei paslaugų sąveiką. Kroatijos valdžios institucijos, padedamos Bendrijos, nuodugniai apsvarstys Europos Sąjungos prisiimtus politinius įsipareigojimus, kad galėtų suderinti savo politiką su atitinkama Sąjungos politika. Kroatijos valdžios institucijos parengs Bendrijos teisės aktų, reglamentuojančių informacinę visuomenę, priėmimo planą. 100 straipsnis Transportas 1. Be 58 straipsnio ir šio Susitarimo 6 protokolo nuostatų, Šalys plėtoja ir intensyvina bendradarbiavimą transporto srityje tam, kad Kroatija būtų pajėgi: — restruktūrizuoti ir modernizuoti transporto ir susijusią infrastruktūrą, — pagerinti keleivių ir prekių judėjimą bei galimybes patekti į transporto rinką, panaikindamos administracines, technines ir kitas kliūtis, — pasiekti į Bendrijos panašius veiklos standartus, — sukurti transporto sistemą, kuri atitiktų Bendrijos sistemą ir būtų su ja suderinta, — gerinti aplinkos apsaugą transporto srityje, mažinti žalingą poveikį ir taršą. 2. Bendradarbiaujama šiose prioritetinėse srityse: — kelių, geležinkelių, oro uostų, vidaus vandens kelių ir uostų infrastruktūros plėtra, taip pat kitų abiem Šalims svarbių maršrutų bei transeuropinių ir paneuropinių kelių tiesimas, — geležinkelių ir oro uostų administravimas, įskaitant atitinkamų nacionalinių institucijų bendradarbiavimą, — kelių transportas, įskaitant kelių mokesčius, rinkliavas ir socialinius bei aplinkosaugos aspektus, — kombinuotasis geležinkelių ir kelių transportas, — tarptautinio transporto statistikos derinimas, — techninės transporto įrangos modernizavimas pagal Bendrijos standartus ir pagalba gaunant finansavimą šiam tikslui, ypač kelių ir geležinkelių transporto, įvairiarūšio transporto ir perkrovimo srityse, — bendrų technologinių ir mokslinių tyrimų programų skatinimas, — suderintos transporto politikos, atitinkančios Bendrijoje taikomą politiką, priėmimas. 101 straipsnis Energetika 1. Bendradarbiavimas bus grindžiamas rinkos ekonomikos ir Europos energetikos chartijos sutarties principais ir plėtojamas siekiant palaipsniui integruoti Europos energetikos rinkas. 2. Bendradarbiavimas visų pirma apima: — energetikos politikos formavimą ir planavimą, įskaitant infrastruktūros modernizavimą, tiekimo gerinimą ir įvairinimą bei palankesnių sąlygų patekti į rinką sudarymą, įskaitant palankesnes sąlygas tranzitui, perdavimui, paskirstymui ir regioninės svarbos su kitomis šalimis turinčių elektros tinklų sujungimo rekonstrukcija, — valdymą ir mokymą energetikos sektoriuje, technologijų bei gamybinės, prekybinės ir mokslinės patirties perdavimą; — energijos taupymo, energijos efektyvumo, atsinaujinančios energijos naudojimo skatinimą ir energijos gamybos bei vartojimo poveikio aplinkai tyrimą, — pagrindinių energetikos bendrovių restruktūrizavimo sąlygų parengimą ir šio sektoriaus įmonių bendradarbiavimą, — energetikos srities norminės bazės parengimą pagal Bendrijos acquis. 102 straipsnis Branduolinė sauga 1. Šalys bendradarbiaus branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje. Bendradarbiaujama šiais klausimais: — Kroatijos branduolinės saugos įstatymų ir norminių teisės aktų tobulinimas bei priežiūros institucijų ir jų išteklių stiprinimas, — radiacinė sauga, įskaitant aplinkos radiacijos stebėseną, — radioaktyvių atliekų tvarkymas ir prireikus branduolinių jėgainių eksploatacijos nutraukimas, — prireikus ES valstybių narių ar Euratomo bei Kroatijos susitarimų dėl ankstyvojo pranešimo ir keitimosi informacija branduolinių avarijų atvejais ir parengties branduolinėms avarijoms, taip pat dėl tarpvalstybinių seisminių tyrimų ir apskritai branduolinės saugos klausimų, sudarymo skatinimas, — kuro ciklo problemos, — branduolinių medžiagų saugojimas, — radioaktyviajai taršai neatsparių medžiagų gabenimo priežiūros ir kontrolės stiprinimas, — civilinė atsakomybė branduolinės energetikos srityje. 103 straipsnis Aplinka 1. Šalys plėtoja ir stiprina tarpusavio bendradarbiavimą vykdydamos gyvybiškai svarbią kovos su aplinkos blogėjimu užduotį, siekdamos užtikrinti aplinkos tvarumą. 2. Bendradarbiaujant pirmenybė gali būti teikiama šioms sritims: — vandens kokybei, įskaitant nuotekų, ypač tarpvalstybinių vandentakų, valymą, — kovai su vietos, regionų ir tarpvalstybine oro bei vandens (įskaitant geriamąjį vandenį) tarša, — veiksmingai taršos lygio ir teršalų išmetimo stebėsenai, — strategijų, susijusių su globaliniais ir klimato klausimais, formavimui, — efektyviai, tvariai ir aplinkos neteršiančiai energijos gamybai ir naudojimui, — chemikalų klasifikavimui ir saugiam jų tvarkymui, — pramonės įmonių saugai, — atliekų mažinimui, perdirbimui ir saugiam šalinimui bei Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinio pervežimo bei jų tvarkymo kontrolės (1989 m., Bazelis) įgyvendinimui, — žemės ūkio poveikiui aplinkai; dirvožemio erozijai ir taršai dėl žemės ūkyje naudojamų chemikalų, — floros ir faunos, įskaitant miškus, taip pat biologinės įvairovės apsaugai, — teritoriniam planavimui, įskaitant statybą ir miestų planavimą, — ekonominių ir fiskalinių priemonių naudojimui aplinkai gerinti, — poveikio aplinkai vertinimui ir strateginiam aplinkos vertinimui, — nuolatiniam įstatymų ir kitų teisės aktų derinimui su Bendrijos standartais, — tarptautinėms aplinkosaugos konvencijoms, kurių Šalis yra Bendrija, — bendradarbiavimui regioniniu ir tarptautiniu lygiu, — švietimui ir informavimui aplinkosaugos ir darnaus vystymosi klausimais. 3. Apsaugos nuo stichinių nelaimių srityje Šalys bendradarbiaus siekdamos užtikrinti žmonių, gyvūnų, turto ir aplinkos apsaugą nuo žmogaus sukeltų nelaimių. Siekiant šio tikslo bendradarbiavimas gali apimti tokias sritis: — keitimąsi informacija apie mokslo ir mokslinių tyrimų plėtros projektų rezultatus, — abipusį ir ankstyvąjį pranešimą apie pavojus, stichines nelaimes ir jų padarinius, taip pat perspėjimo apie juos sistemas, — gelbėjimo ir pagalbos operacijas bei pagalbos sistemas stichinių nelaimių atvejais, — keitimąsi patirtimi atstatymo ir rekonstrukcijos po stichinių nelaimių srityje. 104 straipsnis Bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje 1. Šalys, siekdamos abipusės naudos, skatina dvišalį bendradarbiavimą civilinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje ir, atsižvelgdamos į turimus išteklius, naudojimąsi jų atitinkamomis programomis, su sąlyga, kad bus veiksmingai saugomos intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisės. 2. Toks bendradarbiavimas apima: — keitimąsi moksline ir technine informacija ir bendrų susitikimų mokslo temomis organizavimą, — bendrą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą, — mokomąją veiklą ir mobilumo programas abiejų Šalių mokslininkams, tyrėjams ir specialistams, dalyvaujantiems mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veikloje. 3. Toks bendradarbiavimas vykdomas pagal konkrečius susitarimus, dėl kurių turi būti deramasi, kurie turi būti sudaryti pagal kiekvienos Šalies priimtas procedūras, ir kuriuose, inter alia, nustatomos atitinkamos nuostatos dėl intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių. 105 straipsnis Regioninė ir vietos plėtra Šalys stiprins bendradarbiavimą regioninės plėtros srityje siekdamos prisidėti prie ekonomikos plėtros ir regionų skirtumų sumažinimo. Ypatingas dėmesys bus skiriamas tarpvalstybiniam, nacionaliniam ir regioniniam bendradarbiavimui. Siekiant šio tikslo galima keistis informacija ir ekspertais. IX ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMAS FINANSŲ SRITYJE 106 straipsnis Siekiant įgyvendinti šio Susitarimo tikslus ir pagal 3, 107 ir 109 straipsnius, Kroatija gali gauti Bendrijos finansinę pagalbą, kuri teikiama kaip dotacijos ir paskolos, įskaitant Europos investicijų banko paskolas. 107 straipsnis Finansinei pagalbai, teikiamai kaip dotacijos, taikomos atitinkamame Tarybos reglamente nustatytos priemonės pagal daugiametę preliminarią sistemą, kurią Bendrija parengia pasikonsultavusi su Kroatija. Pagalbos, kuri teikiama kaip institucinė plėtra ir investicijos, bendrieji tikslai skirti padėti Kroatijai vykdyti demokratinę, ekonomikos ir institucinę reformą, laikantis stabilizacijos ir asociacijos proceso. Finansinė pagalba gali apimti visas teisės aktų derinimo sritis ir visas šiame Susitarime nustatytas bendradarbiavimo politikos sritis, įskaitant teisingumo ir vidaus reikalų sritį. Reikėtų apsvarstyti visapusišką bendro intereso infrastruktūros projektų, nurodytų 6 protokole, įgyvendinimą. 108 straipsnis Kroatijos prašymu ir išskirtinės būtinybės atveju, Bendrija, derindama šį klausimą su tarptautinėmis finansų įstaigomis, gali išnagrinėti galimybę išimties tvarka suteikti makrofinansinę pagalbą, laikydamasi tam tikrų sąlygų ir atsižvelgdama į visus turimus finansinius išteklius. 109 straipsnis Siekdamos, kad turimi ištekliai būtų panaudoti optimaliai, Šalys užtikrina, kad Bendrijos įnašų mokėjimas būtų glaudžiai derinamas su kitų šaltinių, pavyzdžiui, valstybių narių, kitų šalių ir tarptautinių finansų įstaigų, įnašų mokėjimu. Siekdamos šio tikslo, Šalys reguliariai keičiasi informacija apie visus pagalbos šaltinius. X ANTRAŠTINĖ DALIS INSTITUCINĖS, BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 110 straipsnis Įsteigiama Stabilizacijos ir asociacijos taryba, kuri prižiūri šio Susitarimo taikymą ir įgyvendinimą. Ji posėdžiauja atitinkamu lygmeniu reguliariai ir tada, kai to reikalauja aplinkybės. Taryba nagrinėja visus svarbius su šiuo Susitarimu susijusius klausimus ir visus kitus bendro intereso dvišalius ar tarptautinius klausimus. 111 straipsnis 1. Stabilizacijos ir asociacijos tarybą sudaro Europos Sąjungos Tarybos nariai, Europos Bendrijų Komisijos nariai ir Kroatijos Vyriausybės nariai. 2. Stabilizacijos ir asociacijos taryba nustato savo darbo tvarkos taisykles. 3. Stabilizacijos ir asociacijos tarybos nariai darbo tvarkos taisyklėse nustatytinomis sąlygomis gali skirti savo atstovus. 4. Stabilizacijos ir asociacijos tarybai, laikydamiesi jos darbo tvarkos taisyklėse nustatytinų nuostatų, paeiliui pirmininkauja Europos bendrijos atstovas ir Kroatijos atstovas. 5. Europos investicijų bankas Stabilizacijos ir asociacijos tarybos darbe dalyvauja stebėtojo teisėmis, kai sprendžiami su jo veikla susiję klausimai. 112 straipsnis Siekiant įgyvendinti šio Susitarimo tikslus, Stabilizacijos ir asociacijos taryba turi įgaliojimus Susitarime numatytais atvejais priimti Susitarimo taikymo sričiai priklausančius sprendimus. Priimti spendimai Šalims privalomi ir jos imasi būtinų priemonių jiems įgyvendinti. Stabilizacijos ir asociacijos taryba taip pat gali teikti atitinkamas rekomendacijas. Savo sprendimus ir rekomendacijas ji rengia Šalių sutarimu. 113 straipsnis Kiekviena Šalis gali kreiptis į Stabilizacijos ir asociacijos tarybą dėl ginčų, susijusių su šio Susitarimo taikymu ar aiškinimu. Stabilizacijos ir asociacijos