Susitarimas dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos



Oficialusis leidinys L 348 , 30/12/2005 p. 0028 - 0053



Vertimas Susitarimas dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos PREAMBULĖ ŠIO SUSITARIMO ŠALYS, SUPRASDAMOS, kad pagal atitinkamas tarptautinės teisės nuostatas, atspindėtas 1982 m. Jungtinių Tautų Konvencijoje dėl Jūrų teisės (UNCLOS), visos valstybės privalo imtis priemonių arba bendradarbiauti su kitomis valstybėmis imantis tokiu priemonių, kurios gali būti būtinos gyvųjų jūros išteklių apsaugai ir valdymui; INSPIRUOTOS principų, išdėstytų 1992 m. Rio deklaracijoje dėl aplinkos ir vystymosi, taip pat norėdamos įgyvendinti 1995 m. FAO Konferencijoje priimtų Atsakingos žvejybos elgesio kodekso principus ir standartus; PABRĖŽDAMOS tarptautinės bendrijos politinę valią prisidėti prie žūklės plotų apsaugos ir valdymo priemonių efektyvumo didinimo dėka 1993 m. FAO Konferencijoje priimto Susitarimo dėl atviroje jūroje žvejojančių laivų atitikties tarptautinėms apsaugos ir valdymo priemonėms skatinimo; ATKREIPDAMOS DĖMESĮ Į TAI, kad 50-toji Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, sutinkamai su Rezoliucija A/RES/50/24, patvirtino Susitarimą dėl Jungtinių Tautų Konvencijos dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jūrų įstatymo nuostatų, susijusių su artimos ir tolimos migracijos žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (toliau – Jungtinių Tautų konvencija dėl artimos ir tolimos migracijos žuvų išteklių); DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS įsipareigojimus, prisiimtus pagal 1992 m. La Jolla susitarimą ir 1995 m. Panamos deklaraciją; PABRĖŽDAMOS delfinų mirtingumo Ramiojo vandenyno rytų dalyje žvejojant tunus gaubiamaisiais tinklais, likvidavimo tikslus ir siekdamos rasti aplinkosaugos požiūriu pagrįstus stambių gelsvapelekių tunų gaudymo būdus atskirai nuo delfinų; ATSIŽVELGDAMOS į tunų žvejybos kaip Susitarimo šalių gyventojų maisto ir pajamų šaltinio svarbą ir į tai, kad apsaugos ir valdymo priemonės turi būti nukreiptos į šias reikmes bei į šių priemonių ekonominį ir socialinį poveikį; PRIPAŽINDAMOS didžiulį atsitiktinio delfinų mirtingumo sumažinimą, pasiektą La Jolla susitarimo dėka; ĮSITIKINUSIOS, jog moksliniai faktai rodo, kad su delfinais susijusios tunų žvejybos technika, atitinkanti La Jolla susitarime nustatytas taisykles ir tvarką bei atspindėta Panamos Deklaracijoje, numato efektyvų delfinų apsaugos metodą ir racionalų tuno išteklių naudojimą Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje; DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS, kad daugiašalis bendradarbiavimas yra efektyviausias būdas pasiekti gyvųjų jūrinių išteklių apsaugos bei ilgalaikio naudojimo tikslus; ĮSIPAREIGOJUSIOS užtikrinti tuno išteklių išlaikymą Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje ir palaipsniui mažinti atsitiktinį delfinų mirtingumą tuno žūklės plotuose Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje iki lygių, artimų nuliui; įsipareigojusios vengti, mažinti ir sumažinti iki minimumo atsitiktinį tuno jauniklių sugavimą ir išmetimą bei nepagrindinių žuvų rūšių sugavimą, atsižvelgiant į skirtingų rūšių sąveiką ekosistemoje, SUSITARĖ: I straipsnis Sąvokų apibrėžimai Šiame Susitarime: 1. Tunas – tai Scombroidei pobūrio rūšis (Klawe, 1980), išskyrus Scomber rūšį. 2. Delfinai – tai Delphinidae šeimos rūšis, susijusi su geltonuodegio tuno žvejyba Susitarimo zonoje. 3. Laivas – tai laivas, žvejojantis tunus gaubiamaisiais tinklais. 4. Šalys – tai valstybės ar regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurios sutiko būti saistomos šio Susitarimo ir kurioms Susitarimas galioja. 5. Regioninė ekonominės integracijos organizacija – tai regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuriai jos valstybė narė perdavė kompetenciją klausimais, kuriems taikomas šis Susitarimas, įskaitant įgaliojimus priimti sprendimus, saistančius jos valstybę narę šių klausimų atžvilgiu; 6. IATTC – tai Tarpamerikinė tropinių tunų komisija; 7. La Jolla susitarimas – tai dokumentas, priimtas tarpvyriausybiniame susitikime, įvykusiame 1992 m. birželio mėn.; 8. Tarptautinė delfinų apsaugos programa – tai tarptautinė programa, parengta sutinkamai su šiuo Susitarimu La Jolla susitarimo pagrindu ir įforminta, dalinai pakeista bei išplėsta pagal Panamos Deklaraciją; 9. Stebėtojų laive programa – tai programa, apibrėžta II priede; 10. Panamos deklaracija – tai deklaracija, pasirašyta 1995 m. spalio 4 d Panamos mieste, Panamos Respublika; 11. Direktorius – tai IATTC tyrimų direktorius. II straipsnis Tikslai Šiuo Susitarimu siekiama: 1. Laipsniškai mažinti atsitiktinį delfinų mirtingumą Susitarimo zonoje žvejojant tunus gaubiamaisiais tinklais iki lygių, artimų nuliui, nustatant metinius limitus; 2. Likviduojant delfinų mirtingumą šiuose žūklės plotuose, ieškoti aplinkosaugos požiūriu pagrįstų būdų gaudyti stambų geltonuodegį tuną atskirai nuo delfinų; 3. Užtikrinti ilgalaikį tunų išteklių tausojimą Susitarimo zonoje ir su šia žūkle susijusių gyvųjų jūros išteklių išlaikymą, atsižvelgiant į rūšių sąveiką ekosistemoje, ypatingai stengiantis inter alia vengti, mažinti ir sumažinti iki minimumo šalutinį žūklės laimikį, tunų jauniklių išmetimą bei nepagrindinių žuvų rūšių pagavimą. III straipsnis Zona, kurioje Susitarimas taikomas Zona, kurioje Susitarimas taikomas (toliau – Susitarimo zona), apibrėžiama I priede. IV straipsnis Bendrosios priemonės Pagal IATTC Šalys privalo: 1. Imtis priemonių, užtikrinančių ekosistemų apsaugą, o taip pat apsaugos ir valdymo priemonių, remiantis turimais patikimiausiais moksliniais faktais užtikrinančių ilgalaikį tunų išteklių bei kitų gyvųjų jūros išteklių tausojimą Susitarimo zonoje esančiuose tunų žūklės gaubiamaisiais tinklais plotuose, ir laikytis atsargumo požiūrio, suderinamo su atitinkamomis FAO Profesinės etikos taisyklių atsakingos žūklės plotuose ir Jungtinių Tautų Susitarimo dėl artimos ir tolimos migracijos žuvų išteklių nuostatomis. Tokios priemonės turi būti skirtos palaikyti arba sugrąžinti sugaunamų rūšių biomasę bent jau į tokį lygį, kuris užtikrina maksimalų ilgalaikį žuvų išteklių kiekį, taip pat siekiant palaikyti ar sugrąžinti susijusių rūšių biomasę bent jau į tokį lygį, kuris užtikrina maksimalų ilgalaikį žuvų išteklių kiekį; ir 2. Imtis priemonių, jų kompetencijos ribose, leidžiančių įvertinti gelsvapelekių tunų jauniklių ir kitų gyvųjų jūros išteklių laimikį ir priegaudą Susitarimo zonoje esančiuose tunų žūklės gaubiamaisiais tinklais plotuose, ir nustatyti priemones pagal IV straipsnį, kurių tikslas inter alia yra išvengti, mažinti ir sumažinti iki minimumo gelsvapelekių tunų jauniklių ir nepagrindinių žuvų rūšių priegaudą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis visų šių rūšių tausojimas, atsižvelgiant į rūšių sąveiką ekosistemoje. V straipsnis Tarptautinė delfinų apsaugos programa Vadovaudamosi Tarptautine delfinų apsaugos programa ir atsižvelgdamos į šio Susitarimo tikslus, Šalys, inter alia, privalo: 1. Apriboti bendrą atsitiktinį delfinų mirtingumą Susitarimo zonoje, žvejojant tunus gaubiamaisiais tinklais ne daugiau kaip iki 5000 atvejų per metus, priimdamos ir įgyvendindamos atitinkamas priemones, apimančias: a) sistemos, skatinančios laivų kapitonus toliau mažinti atsitiktinį delfinų mirtingumą, siekiant visiškai likviduoti delfinų mirtingumą šiuose žūklės plotuose, sukūrimą; b) žvejybos laivų kapitonų ir laivo įgulos, dirbančios su žvejybos įrankiais, techninio apmokymo ir sertifikavimo, taip pat delfinų gelbėjimo ir apsaugos technikos sistemos sukūrimą IATTC; c) pagal ITTC tyrimų, kuriais siekiama patobulinti įrankius, įrenginius ir žvejybos techniką, įskaitant techniką, naudojamą tunų žūklės plotuose, kuriuose plaukioja delfinai, skatinimą ir palaikymą; d) nešališkos delfinų mirtingumo limitų (DML), atitinkančių metines viršutines delfinų mirtingumo ribas, nustatymo sistemos sukūrimą pagal III ir IV priedus; e) reikalavimą, kad jų atitinkami laivai, kuriems yra nustatytas DML ar kurie kitaip veikia Susitarimo zonoje, atitiktų eksploatacijos reikalavimus, nustatytus VIII priede; f) tunų žvejybos, nesukėlusios delfinų mirtingumo ar pasibaigusios delfinų mirtingumu ar rimtu sužalojimu, sekimo ir tikrinimo sistemos sukūrimą IX priede pateiktų elementų pagrindu; g) savalaikį keitimąsi visais pagal šį Susitarimą Šalių sukauptais mokslo tyrimų duomenimis; ir h) tyrimų, ieškant ekologiškai pagrįstų būdų gaudyti stambius gelsvapelekius tunus atskirai nuo delfinų, atlikimą; 2. Nustatyti viršutines metines delfinų mirtingumo ribas kiekvienai rūšiai bei apžvelgti ir įvertinti šių ribų nustatymo poveikį pagal III priedą; ir 3. Apžvelgti šias priemones Šalių susitikimo metu. VI straipsnis Gyvųjų jūros išteklių tausojimas Vadovaudamosi IV straipsniu, Šalys įsipareigoja IATTC sukurti ir įdiegti priemones, užtikrinančias ilgalaikį gyvųjų jūros išteklių tausojimą Susitarimo zonoje esančiuose tunų žvejybos gaubiamaisiais tinklais plotuose, atsižvelgiant į rūšių sąveiką ekosistemoje. Tuo tikslu Šalys, inter alia, privalo: 1. Sukurti ir įdiegti programą tunų jauniklių ir nepagrindinių žuvų rūšių priegaudos Susitarimo zonoje įvertinimui, monitoringui ir sumažinimui; 2. Kiek tai praktiškai įmanoma, sukurti ir reikalauti naudoti selektyvią, aplinkos požiūriu saugius ir ekonomiškai efektyvius žvejybos įrankius bei techniką; 3. Reikalauti, kad jų laivai, žvejojantys Susitarimo zonoje, paleistų atgal į jūrą kiek įmanoma daugiau atsitiktinai sugaunamų gyvų jūrų vėžlių bei kitų nykstančių rūšių ar rūšių, kurioms gresia išnykimas; ir 4. Reikalauti, kad ITTC inicijuotų tyrimus įvertinti, ar Susitarimo zonoje žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai kelia grėsmę tunų išteklių ir kitų žūklės plote esančių gyvųjų jūros išteklių tausojimui, ir jeigu taip, išnagrinėti visas galimas priemones bei rekomenduoti jas patvirtinti, kai tai yra būtina. VII straipsnis Susitarimo įgyvendinimas nacionaliniu lygiu Kiekviena Šalis pagal savo įstatymus ir tvarką priima būtinas priemones, įgyvendinančias šį Susitarimą, įskaitant, jei būtina, atitinkamų įstatymų ir teisės aktų priėmimą. VIII straipsnis Šalių susitikimai 1. Šalys periodiškai susitinka apsvarstyti klausimus, susijusios su šio Susitarimo įgyvendinimu, ir priimti visus būtinus sprendimus. 2. Eiliniai Šalių susitikimai rengiami ne rečiau kaip kartą per metus, pageidautina kartu su IATTC susitikimais. 3. Kai būtina, Šalis taip pat gali šaukti nepaprastuosius susitikimus. Tokie susitikimai šaukiami bet kurios Šalies prašymu, bet su sąlyga, kad tokį prašymą palaiko dauguma Šalių. 4. Šalių susitikimas įvyksta esant kvorumui. Kvorumas pasiektas, kai dalyvauja Šalių dauguma. Ši taisyklė taip pat taikoma pagal šį Susitarimą įsteigtiems pagalbiniams organams. 5. Susitikimai vyksta ispanų ir anglų kalbomis. Šiomis abiem kalbomis taip pat rengiami ir Šalių susitikimų dokumentai. IX straipsnis Sprendimų priėmimas Visi Šalių sprendimai, priimami pagal VIII straipsnį šaukiamų susitikimų metu, priimami konsensuso pagrindu. X straipsnis Mokslinė patariamoji taryba Pagal La Jolla susitarimą įsteigtos Mokslinės patariamosios tarybos funkcijos išdėstytos V priede. Mokslinė konsultacinė taryba sudaroma ir veikia pagal V priedo nuostatas. XI straipsnis Nacionaliniai moksliniai patariamieji komitetai 1. Kiekviena Šalis, vadovaudamasi savo įstatymais ir tvarka, įsteigia Nacionalinį mokslinį patariamąjį komitetą (NMPK), sudarytą iš kvalifikuotų ekspertų, dirbančių jų individualių kompetencijų ribose ir atstovaujančių viešąjį bei privatų sektorių, o taip pat iš nevyriausybinių organizacijų atstovų, įskaitant, inter alia, kvalifikuotus mokslininkus. 2. NMPK funkcijos, inter alia, išdėstytos VI priede. 3. Šalys užtikrina, kad NMPK bendradarbiaus reguliariai ir tinkamu laiku šaukdami posėdžius, kurių metu bus apžvelgiami duomenys bei situacijos būklė bei rengiamos rekomendacijos, kaip pasiekti šio Susitarimo tikslus. Tokie posėdžiai šaukiami ne rečiau kaip kartą per metus kartu su Šalių eiliniais susitikimais. XII straipsnis Tarptautinė peržiūros grupė Pagal La Jolla susitarimą įsteigtos Tarptautinės peržiūros grupės (TPG) funkcijos išdėstytos VII priede. TPG sudaroma ir veikia pagal VII priedo nuostatas. XIII straipsnis Stebėtojų laive programa Stebėtojų laive programa, sukurta vadovaujantis La Jolla susitarimu, vykdoma pagal II priedą. XIV straipsnis IATTC vaidmuo Numatydamos, kad IATTC privalo atlikti būtiną šio Susitarimo įgyvendinimo koordinavimo vaidmenį, Šalys, inter alia, reikalauja, kad IATTC teiktų sekretoriavimo paramą ir atliktų kitas funkcijas, numatytas Susitarime ar sutartas vadovaujantis šiuo Susitarimu. XV straipsnis Finansavimas Šalys prisideda prie išlaidų, būtinų pasiekti Susitarimo tikslams, nustatant ir renkant mokesčius iš laivų, kurių lygį nustato Šalys, neapribojant teisės daryti kitus savanoriškus finansinius įnašus. XVI straipsnis Atitikimas 1. Kiekviena Šalis užtikrina, kad jos jurisdikcijoje esantys laivai tikrai atitiktų Susitarime išdėstytas priemones ar priemones, priimtas vadovaujantis Susitarimu. Kiekviena Šalis pirmiausia užtikrina, inter alia, per metinio sertifikavimo ir inspekcijos programą, kad jos jurisdikcijoje esantys laivai atitiktų: a) Eksploatacijos reikalavimus, nustatytus VIII priede; ir b) Stebėtojų laive reikalavimus, nustatytus II priede. 2. Pažeidimų atveju kiekviena Šalis, atsižvelgdama į TPG rekomendacijas, pagal savo nacionalinius įstatymus taiko pakankamai rimtas sankcijas, efektyviai garantuojančias atitikimą šio Susitarimo nuostatoms ir pagal jį patvirtintoms priemonėms, bei atima iš pažeidėjų pelną, gautą vykdant neteisėtą veiklą. Rimtų pažeidimų atveju gali būti taikomos tokios sankcijos, kaip atsisakymas išduoti žvejybos leidimą, laikinas jo galiojimo sustabdymas ar visiškas panaikinimas. 3. Šalys skatina laivų kapitonus ir įgulas laikytis šio Susitarimo bei jo tikslų. 4. Šalys patvirtina bendradarbiavimo priemones, siekiant užtikrinti atitikimą šiam Susitarimui, kurios remiasi La Jolla susitarime priimtais sprendimais. 5. Kiekviena šalis nedelsdama informuoja TPG apie priverstinio vykdymo veiksmus, kurių ji ėmėsi pagal šį Susitarimą, bei apie tokių veiksmų rezultatus. XVII straipsnis Skaidrumas 1. Šalys skatina šio Susitarimo įgyvendinimo skaidrumą, atitinkamai įtraukdamos į šį procesą visuomenę. 2. Atstovams iš tarpvyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų, kurias domina šio Susitarimo įgyvendinimui svarbūs klausimai, turi būti suteikta galimybė dalyvauti pagal VIII straipsnį šaukiamuose šalių susitikimuose stebėtojų ar kitokiomis teisėmis, atitinkamai vadovaujantis X priede išdėstytomis gairėmis ir kriterijais. Tokioms tarpvyriausybinėms ir nevyriausybinėms organizacijoms turi būti suteikta galimybė reikiamu laiku gauti svarbią informaciją pagal procedūrines priėjimą prie tokios informacijos reglamentuojančias taisykles, kurias Šalys gali priimti. XVIII straipsnis Konfidencialumas 1. Šalys susitikime nustato konfidencialumo taisykles visiems organams, kurie turi priėjimą prie informacijos pagal šį Susitarimą. 2. Nepaisant bet kurių konfidencialumo taisyklių, kurios gali būti priimtos pagal šio straipsnio 2 dalį, bet kurie asmenys, turintys priėjimą prie konfidencialios informacijos, gali atskleisti tokią informaciją, susijusią su teisiniais ar administraciniais procesais, jeigu to paprašys suinteresuotos šalies kompetentinga institucija. XIX straipsnis Bendradarbiavimas ar susitarimai su kitomis organizacijomis Šalys, skatindamos siekti Susitarimo tikslų, bendradarbiauja su subregioninėmis, regioninėmis ir globalinėmis žūklės plotų apsaugos ir valdymo organizacijomis ir susitarimų dalyviais. XX straipsnis Ginčų sprendimas 1. Šalys bendradarbiauja siekdamos vengti ginčų. Bet kuri Šalis gali konsultuotis su viena ar daugiau kitų Šalių dėl ginčų, susijusių su šio Susitarimo nuostatų aiškinimu ar taikymu, kad kuo greičiau būtų priimtas visoms Šalims priimtinas sprendimas. 2. Jeigu ginčas nėra išsprendžiamas tokių konsultacijų dėka per pagrįstai nustatytą laikotarpį, ginče dalyvaujančios Šalys kuo greičiau pasikonsultuoja tarp savęs, kad ginčas būtų išspręstas bet kuriuo taikiu būdu, kurį jos pasirenka vadovaudamosi tarptautine teise. XXI straipsnis Valstybių teisės Nei viena šio Susitarimo nuostata negali būti interpretuojama taip, kad būtų pažeistas ar susilpnintas suverenitetas, suverenumo teisės ar jurisdikcija, kuria bet kuri Šalis naudojasi pagal tarptautinę teisę, o taip pat jos pozicija ar požiūris, susijęs su jūrų teisės klausimais. XXII straipsnis Neprisijungusios šalys 1. Šalys skatina visas valstybes ir regionines ekonominės integracijos organizacijas, minimas šio Susitarimo XXIV straipsnyje, kurios nėra Susitarimo Šalimis, tapti jomis arba priimti su juo suderinamus įstatymus ir teisės aktus. 2. Vadovaudamosi šiuo Susitarimu ir tarptautine teise, šalys bendradarbiauja sulaikant laivus su neprisijungusių šalių vėliavomis nuo veiklos, kuri kenkia šio Susitarimo efektyvumui. Tuo tikslu Šalys privalo, inter alia, atkreipti neprisijungusiųjų Šalių dėmesį į tokią jų laivų vykdomą veiklą. 3. Šalys tarpusavyje tiesiogiai ar per direktorių keičiasi informacija apie laivų su neprisijungusiųjų Šalių vėliavomis vykdomą veiklą, kuri kenkia šio Susitarimo efektyvumui. XXIII straipsnis Priedai Priedai yra neatsiejama šio Susitarimo dalis, nebent aiškiai numatyta kitaip, ir darant nuorodą į šį Susitarimą, yra daroma nuoroda į susijusius jo priedus. XXIV straipsnis Susitarimo pasirašymas Šis Susitarimas teikiamas pasirašyti Vašingtone nuo 1998 m. gegužės 15 d. iki 1999 m. gegužės 14 d. valstybėms, kurių kranto linija ribojasi su Susitarimo zona, ir valstybėms ar regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms, kurios yra IATTC narės ar kurių laivai žvejoja tuną Susitarimo zonoje Susitarimo teikimo pasirašyti laikotarpiu. XXV straipsnis Ratifikavimas, priėmimas ir patvirtinimas Šis Susitarimas ratifikuojamas, priimamas ar patvirtinamas signatarų pagal jų vidaus įstatymus ir tvarką. XXVI straipsnis Prisijungimas Prie šio Susitarimo gali prisijungti bet kuri valstybė ar regioninė ekonominės integracijos organizacija, atitinkanti XXIV priede išdėstytus reikalavimus, ar kitaip šalių sprendimu pakviesta prisijungti prie Susitarimo. XXVII straipsnis Susitarimo įsigaliojimas 1. is Susitarimas įsigalioja, deponavus depozitarui ketvirtąjį ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą. 2. Po šio straipsnio 1 dalyje minimos datos kiekvienai valstybei ar regioninės ekonominės integracijos organizacijai, atitinkančiai XXVI straipsnio reikalavimus, Susitarimas įsigalios deponavus jos ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą. XXVIII straipsnis Išlygos Šiam Susitarimui netaikomos jokios išlygos. XXIX straipsnis Laikinas taikymas 1. Šis Susitarimas gali būti laikinai taikomas valstybės ar regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kuri sutinka su tokiu laikinu jo taikymu, raštu pranešusi apie tai depozitarui. Toks laikinas Susitarimo taikymas įsigalioja nuo pranešimo gavimo datos. 2. Valstybės ar regioninės ekonominės integracijos organizacijos laikinas Susitarimo taikymas nutraukiamas, šiam Susitarimui įsigaliojus toje valstybėje ar regioninėje ekonominės integracijos organizacijoje arba šiai valstybei ar regioninei ekonominės integracijos organizacijai raštu pranešus depozitarui apie savo ketinimus nutraukti laikiną Susitarimo taikymą. XXX straipsnis Daliniai pakeitimai 1. Bet kuri Šalis gali siūlyti daryti dalinius Susitarimo pakeitimus, pateikdama depozitarui siūlomo dalinio pakeitimo tekstą mažiausiai prieš 60 dienų iki šalių susitikimo. Depozitaras pateikia šio teksto kopijas visoms šalims. 2. Šio Susitarimo pakeitimai, priimti bendru Šalių susitikimo sutarimu, įsigalioja tą dieną, kai visos Šalys deponuoja ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus depozitarui. 3. Jeigu Šalys nenusprendžia kitaip, šio Susitarimo priedai gali būti dalinai keičiami bendru susitarimu bet kuriuo Šalių susitikimo metu. Jeigu nesusitarta kitaip, daliniai bet kurio priedo keitimai visoms Šalims įsigalioja juos priėmus. XXXI straipsnis Pasitraukimas iš sutarties Bet kuri Šalis gali pasitraukti iš šio Susitarimo bet kuriuo metu praėjus 12 mėnesių nuo šio Susitarimo įsigaliojimo šioje šalyje datos, pateikusi raštišką pranešimą apie savo pasitraukimą depozitarui. Depozitaras informuoja kitas šalis apie pasitraukimą per 30 dienų nuo tokio pranešimo gavimo datos. Pasitraukimas iš sutarties įsigalioja po šešių mėnesių nuo pranešimo apie jį gavimo datos. XXXII straipsnis Depozitaras Autentiški šio Susitarimo tekstai deponuojami Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybei, kuri išsiunčia patvirtintas jų kopijas signatarams ir Susitarimo Šalims bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, kuris užregistruoja ir paskelbia juos, vadovaudamasis Jungtinių Tautų Chartijos 102 straipsniu. TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai jų atitinkamų Vyriausybių įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą. PASIRAŠYTAS 1998 m. gegužės dvidešimt pirmąją dieną Vašingtone anglų ir ispanų kalbomis. Abu tekstai yra autentiški. -------------------------------------------------- I PRIEDAS SUSITARIMO ZONA Susitarimo zona – tai Ramiojo vandenyno zona, kurios kranto linija ribojasi su Šiaurės, Centrine ir Pietų Amerika bei tokiomis koordinatėmis: a) 40o Š lygiagrete nuo Šiaurės Amerikos pakrantės iki jos sankirtos su 150o V dienovidiniu; b) 150o V dienovidiniu iki jo sankirtos su 40o P lygiagrete; c) 40o P lygiagrete iki jos sankirtos su Pietų Amerikos pakrante. -------------------------------------------------- II PRIEDAS STEBĖTOJŲ LAIVE PROGRAMA 1. Šalys remia Stebėtojų laive programą pagal šio priedo nuostatas. Kaip šios Programos komponentą, Šalys taip pat gali remti savo Nacionalines stebėtojų programas pagal šio priedo nuostatas. 2. Kiekviena Šalis reikalauja, kad jos laivai, kurių talpa viršija 363 tonas (400 mažųjų tonų) ir kurie žvejoja Susitarimo zonoje, laive kiekvieno reiso Susitarimo zonoje metu turėtų stebėtoją. Mažiausiai 50 procentų kiekvienos Šalies laive esančių stebėtojų turi būti IATTC stebėtojai, visi kiti gali priklausyti Šalies nacionalinei stebėtojų programai, grindžiamai šiame priede nurodytais ir kitais, Šalių susitikimo metu numatytais kriterijais. 3. Kiekvienas stebėtojas privalo: a) būti techniškai apmokytas pagal Šalių nustatomas gaires; b) būti vienos iš Šalių piliečiu arba IATTC mokslinio personalo nariu; c) sugebėti atlikti pareigas, išdėstytas šio priedo 4 dalyje; ir d) būti IATTC stebėtojų sąraše arba, jeigu jis yra Nacionalinės stebėtojų programos narys, būti Šalies, palaikančios šią programą, sąraše. 4. Stebėtojo pareigos, inter alia, yra šios: a) rinkti visą šio Susitarimo įgyvendinimui būtiną informaciją apie laivo, kuriam stebėtojas priskirtas, žvejybos veiklą; b) suteikti galimybę laivo, kuriam stebėtojas priskirtas, kapitonui naudotis visomis priemonėmis, kurias Šalys priėmė pagal šį Susitarimą; c) pateikti laivo, kuriam stebėtojas priskirtas, kapitonui visus duomenis apie su šiuo laivu susijusį delfinų mirtingumą; d) rengti ataskaitas apie informaciją, surinktą pagal šią dalį, ir suteikti laivo kapitonui galimybę įtraukti į šias ataskaitas bet kurią informaciją, kuri, kapitono nuomone, yra svarbi; e) teikti šias ataskaitas atitinkamos Nacionalinės programos direktoriui vėlesniam jų panaudojimui taip, kaip tai numatyta pagal šio Susitarimo VII priedo 1 dalį; f) vykdyti kitas Šalių sutartas funkcijas. 5. Stebėtojai privalo: a) išskyrus tiek, kiek tai yra būtina pagal šio priedo 4 dalies d ir e punktų reikalavimus, laikyti visą informaciją apie laivų žvejybos veiklą ir laivų savininkus konfidencialia ir patvirtinti savo sutikimą su šiuo reikalavimu raštu kaip su stebėtojo skyrimo sąlyga; b) laikytis visų reikalavimų, nustatytų Šalies įstatymuose ir kituose teisės aktuose stebėtojui paskirtam į jos jurisdikcijoje esantį laivą tiek, kiek šie reikalavimai yra suderinami su šio priedo nuostatomis; c) susilaikyti nuo sertifikatų ar kitų dokumentų, susijusių su laivų žūklės veikla, išdavimo ar tvirtinimo, išskyrus tuos, kurie buvo patvirtinti Šalių; d) paisyti hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo personalui, su sąlyga, jeigu šios taisyklės nesikerta su stebėtojų pareigomis, aprašytomis šiame priede, ir laivo personalo įsipareigojimais, išdėstytais šio priedo 6 dalyje. 6. Su stebėtojais susijusios Šalies ir laivų kapitonų pareigos, inter alia, yra: a) stebėtojams turi būti suteikta teisė prieiti prie laivo personalo ir įrankių bei įrenginių, apibrėžtų VIII priede; b) stebėtojams prašant, jiems taip pat turi būti suteikta teisė prieiti prie toliau nurodomų įrenginių, jeigu tokie yra jiems priskirtuose laivuose, tam, kad jie galėtų vykdyti 4 dalyje nurodytas pareigas: i) palydovinės navigacijos įranga; ii) radiolokacinio vaizdo ekranai, jei tokie yra naudojami; iii) galingi žiūronai, įskaitant tuos, kurie yra naudojami delfinų identifikavimo tikslu jų persekiojimo ir apsupimo metu, išskyrus atvejus, jei žiūronai tuo metu yra naudojami laivo personalo; ir iv) elektroninės ryšio priemonės; c) stebėtojams turi būti suteikta teisė patekti ant denio tuo metu, kai ant jo yra traukiamas tinklas su žuvimi, ir prieiti prie bet kokių tuo metu ant laivo borto patenkančių gyvų ar negyvų pavyzdžių, tam, kad būtų surinkti biologiniai pavyzdžiai pagal Stebėtojų laive programą ar pagal kitus kompetentingos nacionalinės institucijos keliamus reikalavimus, sudarančius Nacionalinės stebėtojų programos dalį; d) stebėtojai turi būti aprūpinti būstu, įskaitant nuomojamus kambarius, bei maistu, ir jiems turi būti sudarytos tokios pačios sanitarinės sąlygos, kaip ir laivo įgulai; e) stebėtojams turi būti suteikta atitinkama erdvė ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui, o taip pat atitinkama erdvė ant denio, kad jie galėtų vykdyti stebėtojų pareigas; f) šalys privalo užtikrinti, kad kapitonai, įgula ir laivų savininkai netrukdytų, nebaugintų stebėtojų, nesikištų į jų darbą jiems vykdant pavestas pareigas, neduotų ar nebandytų jiems duoti kyšių. 7. Šalys turi: a) užtikrinti, kad visi stebėtojai iš jų atitinkamos Nacionalinės programos rinktų informaciją tokiu pačiu būdu, kaip ir IATTC stebėtojai; ir b) pateikti direktoriui visų stebėtojų iš savo atitinkamų Nacionalinių programų surinktų neapdorotų duomenų kopijas tinkamu laiku, pasibaigus reisui, kurio metu duomenys buvo surinkti, kartu su suvestinėmis bei ataskaitomis, panašiomis į tas, kurias pateikia IATTC stebėtojai. 8. Tinkamu laiku po kiekvieno reiso, kurį stebėjo IATTC stebėtojas, direktorius, vadovaujantis galiojančiais konfidencialumo reikalavimais, yra prašomas pateikti Šaliai, kurios jurisdikcijoje laivas žvejojo, visų su šiuo plaukiojimu susijusių neapdorotų duomenų, suvestinių ir ataskaitų kopijas. 9. Nepaisant kitų šio priedo nuostatų, jeigu direktorius nustato, kad Stebėtojo laive programos stebėtojo buvimas laive nėra naudingas, į Šalies jurisdikcijai priklausantį laivą, žvejojantį Susitarimo zonoje netraukiant į tinklą delfinų, gali būti siunčiamas apmokytas stebėtojas iš kitos tarptautinės programos, jeigu ji yra patvirtinta Šalių, rinkti tinkamą informaciją Stebėtojų laive programai ir patvirtinti direktoriui, kad šis laivas žvejoja netraukdamas į tinklus delfinų. 10. Laivui su DML neskiriamas nė vienas stebėtojas, išskyrus, kai laivo žvejybos kapitonas yra įrašytas kvalifikuotų kapitonų sąraše pagal VII priedo 1 dalies e punktą. 11. Stebėtojų laive programos stebėtojai direktoriaus nuožiūra gali būti priskirti neprisijungusiųjų Šalių laivams, jeigu laivas ir laivo kapitonas laikosi visų šio priedo reikalavimų bei kitų pagal šį Susitarimą taikomų reikalavimų. Iš direktoriaus reikalaujama tinkamu laiku informuoti Šalis apie tokį paskyrimą. 12. Mokesčiai a) Šalys nustato metinių mokesčių už laivą dydžius, kad būtų padengtos Stebėtojų laive programos išlaidos. Mokesčiai skaičiuojami kiekvieno laivo talpos ar bet kokio kito Šalių nustatyto standarto pagrindu. b) Pateikdama direktoriui laivų sąrašą pagal šio Susitarimo IV priedą, Šalis taip pat sumoka pagal šio priedo 11 dalies a punktą nustatytus mokesčius JAV doleriais, nurodydama laivus, už kuriuos mokesčiai sumokami; c) Laivui, už kurį nebuvo sumokėti pagal šio priedo 11 dalies b punktą nustatyti mokesčiai, negali būti paskiriamas joks stebėtojas. 13. Stebėtojų duomenys a) Stebėtojų duomenų pagalba turėtų būti galima nustatyti, ar: i) laivo rodiklis atitiko ar viršijo savo DML; ii) Šalies rodiklis atitiko ar viršijo savo nacionalinį DML; arba iii) laivyno rodiklis atitiko ar viršijo aukščiausias metines delfinų mirtingumo ribas; b) Kiekviena Šalis, norinti užprotestuoti stebėtojo duomenis IRP turi pateikti priežastis ir įrodymus, patvirtinančius tokį prieštaravimą; c) IRP peržiūrės Šalies pateiktus įrodymus ir pateiks rekomendaciją, kuri bus svarstoma Šalių susitikime; d) Šalys peržiūrės IRP pateiktą įrodymą bei rekomendaciją ir priims sprendimą dėl protesto esmės bei dėl stebėjimo duomenų pakeitimo. -------------------------------------------------- III PRIEDAS KIEKVIENAI RŪŠIAI NUSTATYTOS AUKŠČIAUSIOS METINĖS DELFINŲ MIRTINGUMO RIBOS 1. Vadovaujantis šio Susitarimo VIII straipsniu, sušauktame susitikime Šalys kiekvienai delfinų rūšiai nustato viršutines metines delfinų mirtingumo ribas, nustatomas Šalių susitikime turimų mokslinių faktų pagrindu tarp 0,2 % ir 0,1 % minimalaus nustatyto perteklumo (Nmin), apskaičiuoto JAV Nacionalinės jūrų žvejybos tarnybos, arba apskaičiuojamas pagal lygiavertį standartą, kurį gali nustatyti ar rekomenduoti Mokslinė patariamoji taryba, bet jokiu atveju pagal šio Susitarimo nuostatas bendras metinis atsitiktinis delfinų mirtingumas negali viršyti 5000. Nuo 2001 metų kiekvienai rūšiai nustatomos aukščiausios metinės ribos turi sudaryti 0,1 % minimalaus nustatyto perteklumo (Nmin). 2. 1998 metais ar kaip įmanoma greičiau Šalys moksliškai peržiūri ir įvertina pažangą, padarytą siekiant 2001 metams nustatytų tikslų, ir atitinkamai apsvarsto rekomendacijas. Iki 2001 metų, tuo atveju, jeigu bet kuri delfinų rūšis viršijo 0,2 % Nmin metinio mirtingumo, visa žvejyba plotuose, kur ta rūšis ar mišrus būrys, į kurį įeina ši rūšis, plaukioja, tiems metams sustabdoma. Nuo 2001 metų, tuo atveju, kai bet kuri delfinų rūšis viršijo 0,1 % Nmin metinio mirtingumo, visa žvejyba plotuose, kur ta rūšis ar mišrus būrys, į kurį įeina ši rūšis, plaukioja, tiems metams nutraukiama. Tuo atveju, kai 0,1 % Nmin metinis mirtingumas viršijamas rytinio suktuko arba šiaurės–rytų dėmėtojo delfino rūšims, Šalys atlieka mokslinę apžvalgą ir įvertinimą bei apsvarsto tolesnes rekomendacijas. 3. Šiame Susitarime Šalys naudoja esamą rytinėje Ramiojo vandenyno dalyje plaukiojančių delfinų rūšių perteklumo įvertinimą, kurį 1992 metais Tarptautinei banginių medžioklės komisijai pateikė Wade ir Gerrodette, remdamiesi JAV Nacionalinės jūrų žūklės tarnybos moksliniams tyrinėjimams skirtų laivų duomenimis, surinktais laikotarpyje nuo 1986 m. iki 1990 metų, kol Šalys susitars dėl patikslintų duomenų. Skaičiai galės būti patikslinti išanalizavus tolesnių tiriamųjų reisų duomenis ir perteklumo rodiklius bei kitus svarbius Šalių, IATTC ir kitų mokslinių organizacijų pateiktus mokslinius duomenis. 4. Šalys stebėtojo pranešimų realiame laike pagrindu sukuria sistemą, užtikrinančią efektyvų atskirai kiekvienai rūšiai nustatytų viršutinių metinių delfinų mirtingumo ribų įgyvendinimą ir palaikymą. 5. Per šešis mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo datos Šalys sukuria sistemą, pagal kurią kiekvienai rūšiai bus nustatoma aukščiausia metinė delfinų mirtingumo riba kitiems ir vėlesniems metams. Ši sistema turi numatyti delfinų mirtingumo limitų, minimų šio priedo 1 dalyje, paskirstymą tarp laivų, priklausančių Šalims, kurioms pagal IV priedą gali būti nustatyti delfinų mirtingumo limitai. Kurdamos šią sistemą, Šalys turi atsižvelgti į turimus mokslinius faktus, susijusius su nagrinėjamų rūšių pasiskirstymu ir perteklumu, bei į kitus kintamuosius, kuriuos Šalių susitikimas turės apibrėžti vėliau. -------------------------------------------------- IV PRIEDAS DELFINŲ MIRTINGUMO LIMITAI (DML) I. DML nustatymas 1. a) Kiekviena Šalis kiekvienais metais iki spalio 1 d. per direktorių kitoms Šalims pateikia jos jurisdikcijoje esančių didesnės nei 363 tonų (400 mažųjų tonų) laivų, kurie kitiems metams paprašė nustatyti DML visiems metams, sąrašą, nurodydama kitus laivus, kurie, galimas daiktas, žvejos Susitarimo zonoje dar kitais metais, ir laivus, kurie paprašė nustatyti DML dar kitų metų antram pusmečiui; b) Kiekviena Šalis kiekvienais metais iki balandžio 1 d. per direktorių kitoms Šalims pateikia jos jurisdikcijoje esančių didesnės nei 363 metrinių tonų (400 nepilnų tonų) laivų, kurie kitiems metams paprašė nustatyti DML visiems metams, sąrašą. 2. Tarptautinė peržiūros grupė (TPG) kiekvienais metais iki lapkričio 1 d. arba vėliau, jeigu TPG sutinka, pateikia Šalių susitikimui prašymą pateikusių ir reikalavimus dėl DML paskyrimo atitinkančių laivų sąrašą. Tarptautinė peržiūros grupė (TPG) kiekvienais metais iki lapkričio 1 d. arba vėliau, jeigu TPG sutinka, pateikia Šalių susitikimui prašymą pateikusių ir reikalavimus dėl DML paskyrimo atitinkančių laivų sąrašą. 3. Šiame Susitarime yra laikoma, kad laivas atitinka reikalavimus, jeigu: a) atitinkama nacionalinė institucija išdavė sertifikatą, pagal kurį laivui leidžiama eksploatuoti delfinų apsaugos įrangą ir įrenginius, reikalaujamus pagal VIII priedą; b) jo kapitonas ir įgula buvo tinkamai apmokyti paleisti delfinus ir juos gelbėti, naudojant būdus, atitinkančius standartą, kurį priėmė Šalių susitikimas; c) jo talpa viršija 363 tonas (400 mažųjų tonų); d) jo kapitonas yra laikomas kvalifikuotu, remiantis duomenimis apie jo ankstesnę darbo patirtį; e) yra manoma, kad laivas nebus diskvalifikuotas pagal šio priedo II skirsnį. 4. Laivas nėra laikomas tinkamu pagal 2 dalį, jeigu prašymo pateikimo pagal šio priedo 2 dalį metu laivas žvejoja Šalies, kurios galiojantys įstatymai ir teisės aktai draudžia jos jurisdikcijoje esantiems laivams gaudyti tunus kartu su delfinais, jurisdikcijoje; taip pat jokiai šaliai nenustatomi DML tam, kad būtų suteikiami leidimai žvejoti Susitarimo zonoje laivams, plaukiojantiems su kitos valstybės, kurios galiojantys įstatymai ir teisės aktai draudžia jos jurisdikcijoje esantiems laivams gaudyti tunus kartu su delfinais, vėliava. 5. 98 % ar kita Šalių žūklės plotui nustatyta nerezervuota bendro delfinų mirtingumo limito dalis (5000 ar kitas Šalių nustatytas žemesnis limitas) turi būti naudojama vidutinio atskiro laivo DML (ADML) apskaičiavimui ir jo paskirstymui tarp Šalių vėlesniems metams, kaip nustatyta šio skirsnio 5 dalyje. 6. ADML apskaičiuojamas padalinus žūklės plotui nerezervuotą bendro DML dalį, nustatytą pagal 4 dalį, iš viso reikalavimus atitinkančių laivų, pateikusių prašymą gauti DML visiems metams, skaičiaus. DML paskirstymas tarp Šalių nustatomas padauginus ADML iš laivų, pateikusių prašymą gauti DML visiems metams ir žvejojančių kiekvienos Šalies jurisdikcijoje, skaičiaus. 7. Likę 2 % arba kita žūklės plotui Šalių nustatyta bendro DML dalis turi būti išlaikoma kaip atskiras rezervinis DML paskyrimas (RDP), tvarkomas direktoriaus nuožiūra. Bet kuri Šalis gali paprašyti, kad direktorius paskirtų DML iš tokio RDP jos jurisdikcijoje žvejojantiems laivams, kurie įprastai negaudo tuno Susitarimo zonoje, bet kurie kartkartėmis pageidauja ribotai žvejoti Susitarimo zonoje, su sąlyga, jeigu tokie laivai, jų kapitonai ir įgula atitinka darbo ir apmokymo reikalavimus, nustatytus šio Susitarimo VIII priede bei reikalavimus, išdėstytus šio skirsnio 2 ir 3 dalyje. Bet kurie atsitiktiniai delfinų mirtingumo atvejai, kurių priežastimi buvo Susitarimo zonoje žvejojantys laivai, esantys bet kurios savo laivynui gauti DML nepateikusios prašymo Šalies jurisdikcijoje, taip pat turi būti išskirti iš RDP. 8. Joks DML negali būti paskirtas laivui, kuris, kaip nustatė Šalys, darė Tarptautinės delfinų apsaugos programos efektyvumą mažinančius pažeidimus, kaip patvirtinta priverstinio vykdymo veiksmais, kurių prieš tokį laivą ėmėsi Šalis, turinti jo atžvilgiu jurisdikciją. Kitu atveju laivui kitiems metams negali būti suteikiamas DML, išskyrus force majeure priežastis, kaip susitarta šio Susitarimo IV priede, sukliudžiusi laivui laikytis šių reikalavimų. Laivui, prašančiam suteikti DML, ši nuostata netaikoma. 9. Joks DML negali būti paskirtas laivui, kuris, kaip nustatė Šalys, darė Tarptautinės delfinų apsaugos programos efektyvumą mažinančius pažeidimus, kaip patvirtinta priverstinio vykdymo veiksmais, kurių prieš tokį laivą ėmėsi Šalis, turinti jo atžvilgiu jurisdikciją. 10. Atskiros Šalys, turinčios tinkamus laivus gaudyti tunus kartu su delfinais, privalo tvarkyti jiems paskirtus DML atsakingai, su sąlyga, kad jokiam atskiram laivui nebus paskirtas bendras metinis DML, viršijantis DML, kurį 1997 m. nustatė TPG ir kuris buvo įrašytas į 14-ojo TPG susitikimo, vykusio pagal La Jolla susitarimą 1997 m. vasario 19– 20 d., protokolą. Nei viena Šalis negali paskirti visiems savo tinkamiems laivams didesnį DML kiekį, nei Šaliai paskirta pagal šio priedo I ir II skirsnius. Pradžioje skirstant DML, nė vienam laivui negali būti paskirtas DML, viršijantis VDML, nebent jo rodikliai mažinant delfinų mirtingumą, nustatytą TPG dvejų paskutinių metų duomenų pagrindu, yra geresni už vidutinius viso tarptautinio laivyno rodiklius. Pradžioje skirstant DML, nė vienam laivui negali būti paskirtas DML, viršijantis VDML, jeigu per praėjusius metus jis padarė bet kuriuos pažeidimus, apibrėžtus šio priedo III skirsnio 4 dalyje, atsižvelgiant į sąlygas, nustatytas vadovaujantis šia dalimi. 11. Jeigu bet kurios Šalies laivyno bendras delfinų mirtingumo rodiklis atitinka arba viršija bendrą DML, paskirstytą vadovaujantis šiuo priedu, tunų žvejyba kartu su delfinais turi būti sustabdyta visiems laivams, žvejojantiems Šios Šalies jurisdikcijoje. 12. Kiekviena Šalis, ne vėliau nei kiekvienų metų vasario 1 dieną, praneša direktoriui apie pirminį jai suteiktų DML paskirstymą savo laivynui. Nei vienas laivas negali pradėti žvejoti tunų kartu su delfinais, kol direktorius negaus tokio pranešimo. II. DML panaudojimas 1. Bet kuris laivas, kuriam paskirtas DML visiems metams ir kuris nepradeda žvejoti plotuose, kuriuose plaukioja delfinai, anksčiau tų metų balandžio 1 dienos, arba kuriam DML paskirtas antram pusmečiui ir kuris nepradeda žvejoti plotuose, kuriuose plaukioja delfinai, anksčiau tų metų gruodžio 1 dienos, arba kuriam paskirtas DML iš RDP vienam reisui ir kuris to reiso metu nežvejoja plotuose, kuriuose yra delfinų, nebent tai įvyksta dėl force majeure ar ypatingų aplinkybių, kaip sutarta TPG, netenka savo DML ir negali žvejoti ten, kur yra delfinų, likusį tų metų laikotarpį. Nepaisant VII priedo 9 dalies nuostatos dėl IRP sprendimų priėmimo laikoma, kad IRP pritarė Šalies prašymui kuriam nors laivui taikyti force majeure išimtį arba ypatingas aplinkybes, išskyrus kai IRP Vyriausybės narių dauguma remia bet kokį bet kurios kitos šalies šiam prašymui pateiktą oficialų protestą. Visi prašymai suteikti išimtį turi būti siunčiami Sekretoriatui iki balandžio 1 d., o visi oficialūs protestai – iki balandžio 20 d. Bet kuris toks laivas, kuris praranda jam paskirtą DML du kartus iš eilės, yra laikomas kaip neatitinkantis reikalavimų gauti DML kitiems metams. 2. Per šešis mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo datos, TPG, bendradarbiaudama su moksliniu IATTC personalu, sukuria ir rekomenduoja sistemą, pagal kurią nustatomas DML panaudojimas, tam, kad būtų apribotas nesvarių prašymų gauti DML kiekis. Tokia rekomenduojama sistema pateikiama svarstyti Šalių susitikimui. III. Atsisakytų ar nepanaudotų DML naudojimas 1. Kiekvienais metais po balandžio 1 d. bet koks DML, kuris direktoriaus sprendimu nebus panaudotas pagal II skirsnį ar kuris kitaip buvo atimtas, yra perskirstomas Šalims vadovaujantis šiuo skirsniu. 2. Kiekvienų metų pirmąją gegužės mėnesio darbo dieną DML visiems metams, paskirtus tiems laivams, kurie jų nepanaudojo vadovaujantis II skirsniu arba kitaip jų atsisakė, direktorius perskirsto tarp Šalių pagal formulę, nustatytą vadovaujantis I skirsnio 5 dalimi, bet po pirmosios korekcijos pagal formulę, kaip nustatyta a, b ir c papunkčiuose. Tokius papildomus DML atskiros Šalys gali perskirstyti tarp tinkamų laivų, esančių šios Šalies jurisdikcijoje, atsižvelgiant į apribojimus ir sąlygas, nustatytas šio skirsnio 3, 4, 5, 6 ir 7 dalyse. a) Perskirstant bet kurie laivai, kurie pagal šią dalį galėjo būti praradę ar kitaip atsisakę DML, ir bet kurie laivai, prašantys DML antrajam pusmečiui pasibaigus galutiniam terminui, nustatytam I skirsnio 1 dalyje, nėra svarstomi. b) Prieš nustatant, koks turimas DML kiekis bus perskirstomas pagal šį skirsnį, atliekama korekcija, atimant iš šio kiekio delfinų mirtingumo atvejų skaičių, nustatytą tiems laivams, kurie prarado savo DML pagal II skirsnio 1 dalį. c) Prieš nustatydamas, koks turimas DML kiekis bus perskirstomas pagal šį skirsnį, direktorius atima trečdalį ADML, apskaičiuoto pagal I skirsnio 5 dalį, ir paskirsto kiekvienam laivui, pateikusiam prašymą gauti DML antrajam pusmečiui nepasibaigus galutiniam terminui, nustatytam I skirsnio 1 dalyje. Tokius antrojo pusmečio DML direktorius paskirsto Šalims proporcingai, remdamasis atitinkamų Šalių jurisdikcija, turima laivų, kuriems šis papunktis taikomas, atžvilgiu. Antrojo pusmečio DML, paskirtas tokiam laivui Šalių, kurių jurisdikcijoje jis yra, negali viršyti ADML, apskaičiuoto vadovaujantis I skirsnio 5 dalimi, trečdalio. Tokie laivai negali pradėti pelenguoti delfinus iki tų metų liepos 1 dienos. 3. Bet kuri Šalis gali keisti DML, paskirtus jos tinkamiems laivams, kurie atitinka šio priedo I skirsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus, juos didindama arba mažindama, su sąlyga, jeigu jokiam laivui pakoreguotas DML neviršija 50 % jam paskirto pradinio DML, nebent jo rodikliai sėkmingai mažinant delfinų mirtingumą, nustatyti TPG, sudaro 60 % viso tarptautinio laivyno rodiklio, nustatyto TPG remiantis praeitų metų duomenimis. Tokią korekciją daranti Šalis apie tai praneša direktoriui ne vėliau kaip iki gegužės 20 dienos ir joks pakoreguotas DML negali įsigalioti, kol apie jį nebus pranešta direktoriui. 4. Jokia Šalis negali didinti jokiam laivui paskirto pradinio DML, jeigu TPG nustato, kad Šalis, turinti šiam laivui jurisdikciją, sutinka, kad tais ar praeitais metais: a) laivas žvejojo be stebėtojo; b) laivas žvejojo plotuose, kur yra delfinų, be jam paskirto DML; c) laivas žvejojo plotuose, kur yra delfinų, po to, kai jau buvo pasiektas jam skirtas DML; d) laivas sąmoningai žvejojo plotuose, kur yra saugomų delfinų rūšių; e) laivo kapitonas, įgula ar savininkas padarė bet kuriuos iš veiksmų, aprašytų šio Susitarimo II priedo 6 dalies f punkte; f) laivas neleistinai nakties metu žvejojo ten, kur yra delfinų; g) laivas naudojo sprogstamąsias priemones bet kurios su delfinais susijusios žūklės operacijos fazės metu. Pažeidimų, aprašytų a, b, c, d, f ir g punktuose, atžvilgiu yra laikoma, kad Šaliai toks sutikimas suteiktas, jeigu ji nepateikia protesto TPG per šešis mėnesius nuo pranešimo apie galimą pažeidimą persiuntimo iš TPG dienos. Pažeidimo, aprašyto e punkte atžvilgiu yra laikoma, kad Šaliai toks sutikimas suteiktas, jeigu ji nepateikia protesto TPG per 12 mėnesių nuo tokio pranešimo persiuntimo. Laikoma, kad Šalies pranešimas apie galimo pažeidimo tyrimo atlikimą yra protestas pagal šią dalį, jeigu Sekretoriatas gavo šį pranešimą prieš pasibaigiant atitinkamam 6 arba 12 mėnesių laikotarpiui. Tokiais atvejais bus laikoma, kad Šalis pritarė pažeidimui, jeigu ta Šalis neužbaigė tyrimo ir nepateikė galutinių rezultatų IRP per du metus nuo tos dienos, kai jai buvo pirmą kartą pranešta apie pažeidimą, išskyrus kitoje dalyje nurodytą atvejį. Jeigu susijusi Šalis negali užbaigti tyrimo per dvejus metus, ji praneša IRP apie tyrimo eigą ir numatomą jo užbaigimo datą. Kol tyrimas bus užbaigtas, Šalis pateikia ataskaitą per kiekvieną tolesnį IRP susitikimą. Jeigu tokia ataskaita nebus pateikta, bus laikoma, kad ta Šalis pritarė galimam pažeidimui. Sekretoriatas praneša atitinkamai Šaliai apie bylą, kurios sprendimo laikas baigiasi ir apie kurią reikia pateikti naują informaciją. 5. Nei vienas laivas negali būti tinkamas papildomai gauti iš Šalies DML, nebent jame yra visa būtina delfinų apsaugos įranga ir įrenginiai ištisus metus; laivui taip pat negali būti paskirtas didesnis DML, viršijantis jo pirminį DML, iki balandžio 1 dienos, nebent dėl force majeure ar ypatingų aplinkybių, kaip sutarta Šalių susitikime, pasitarus su TPG. 6. Bet kuriam laivui, viršijančiam per nustatytus metus jam paskirtą DML, kuris gali būti pakoreguotas vadovaujantis šiuo priedu, kiekis, kuriuo DML yra viršytas, kartu su papildomais 50 % šio kiekio, nebent TPG rekomenduos kitaip, yra atimamas iš DML, kuriuos jo atžvilgiu jurisdikciją turinti Šalis paskyrė šiam laivui paskesniais metais TPG nurodytu būdu. 7. Jeigu bet kuriuo metu laivas pasiekia arba viršija jam paskirtą DML, kuris gali būti pakoreguotas vadovaujantis šiuo priedu, šis laivas nedelsdamas turi sustabdyti visą tuno žvejybą, susijusią su delfinais. IV. Įgyvendinimas 1. Šalys užtikrina, kad įgyvendindamos pagal šį priedą sukurtą DML sistemą, kiekvienai rūšiai nustatomos aukščiausios metinės delfinų mirtingumo ribos, apibrėžtos III priede, nėra viršijamos. 2. Šiame priede nenumatytų neįprastų ar ypatingų aplinkybių atvejais Šalys, kaip rekomenduoja TPG, gali imtis būtinų priemonių, atitinkančių šio priedo nuostatas, tam, kad DML sistema būtų įdiegta. 3. Jeigu delfinų mirtingumas bet kuriais nustatytais metais išauga ir viršija lygius, kurie, TPG nuomone, yra žymūs, TPG rekomenduoja Šalims sušaukti susitikimą, kuriame būtų peržiūrėtos ir nustatytos mirtingumo priežastys ir suformuluota nuomonė šių priežasčių atžvilgiu. -------------------------------------------------- V PRIEDAS MOKSLINĖ PATARIAMOJI TARYBA 1. Šalys remia technikos specialistų Mokslinę patariamąją tarybą, sukurtą vadovaujantis La Jolla susitarimu teikiančią pagalbą direktoriui su tyrimais susijusiais klausimais, kurios tikslai yra šie: a) modifikuoti šiuo metu naudojamą žvejybos vilktiniais tinklais technologiją, siekiant sumažinti delfinų mirtingumą; ir b) ieškoti alternatyvių būdų žvejoti stambiuosius gelsvapelekius tunus. 2. Tarybos funkcijos ir pareigos yra šios: a) rengti susitikimus bent kartą per metus; b) peržiūrėti IATTC planus, pasiūlymus ir tyrimų programas, siekiant 1 dalyje nustatytų tikslų; c) teikti rekomendacijas direktoriui dėl tyrimų planų, palengvinimo ir valdymo, siekiant 1 dalyje nustatytų tikslų; d) teikti pagalbą direktoriui ieškant tyrimų finansavimo šaltinių. 3. Tarybą sudaro ne daugiau nei 10 narių, iš kurių ne daugiau kaip du gali atstovauti tą pačią Šalį, parinktų iš tarptautinės mokslininkų bendrijos, žvejybos įrankių ekspertų, žvejybos pramonės atstovų ir aplinkosaugininkų. Narius siūlo direktorius, remdamasis jų technine kompetencija, ir kiekvieną iš jų turi patvirtinti Šalys. -------------------------------------------------- VI priedas Nacionaliniai moksliniai patariamieji komitetai 1. Nacionalinių mokslinių patariamųjų komitetų (NMPK) funkcijos, nustatytos pagal šio Susitarimo XI straipsnį, inter alia, yra šios: - Gauti ir apžvelgti svarbius duomenis, įskaitant duomenis, kuriuos nacionalinėms institucijoms pateikia direktorius; - Konsultuoti savo Vyriausybes ir rekomenduoti joms priemones ir veiksmus, kurių turi būti imamasi išsaugant ir valdant gyvuosius jūros išteklius Susitarimo zonoje; - Teikti savo Vyriausybėms rekomendacijas dėl tyrimų poreikių, įskaitant tyrimus, susijusius su ekosistemomis, klimato, aplinkos ir socialinės ekonomikos veiksnių poveikiu, žvejybos poveikiu, taip pat dėl šiame Susitarime apsvarstytų priemonių, žvejybos metodų ir praktikos, ir įrankių technologijos tyrimus, įskaitant aplinkos atžvilgiu saugių ir ekonomiškai efektyvių rinktinių žvejybos įrankių sukūrimą ir naudojimą bei tokių tyrimų koordinavimą ir palengvinimą; - Iki 1998 metų ar po to kaip galima skubiau moksliškai apžvelgti ir įvertinti pažangą, padarytą siekiant 2001 metams nustatytų tikslų, pagal kuriuos atskiroms rūšims metinė aukščiausia riba turi būti 0,1 % Nmin, ir teikti atitinkamas su šiomis apžvalgomis ir įvertinimu susijusias rekomendacijas savo Vyriausybėms, o taip pat pagal šį Susitarimą atlikti papildomą įvertinimą iki 2001 metų; - Užtikrinti, kad reguliariai ir tinkamu laiku būtų keičiamasi pilnais duomenimis tarp Šalių ir NMPK apie su tunų žvejyba susijusių rūšių laimikį ir šalutinį laimikį, įskaitant duomenis apie delfinų mirtingumą, tam, kad galima būtų pateikti savo Vyriausybėms rekomendacijas dėl išsaugojimo ir valdymo, o taip pat rekomendacijas dėl vykdymo ir mokslinių tyrimų, nepažeidžiant slaptų verslo duomenų konfidencialumo; - Konsultuotis su kitais ekspertais, kai tai yra būtina tam, kad būtų surinkta kuo įmanoma daugiau informacijos, kuri gali būti naudinga siekiant šio Susitarimo tikslų; ir - Vykdyti kitas funkcijas, kurias jiems gali pavesti jų atitinkamos Vyriausybės. 2. NMPK ataskaitos, įskaitant jų kooperacinio susitikimo ataskaitas, turi būti išplatinamos šalims ir visuomenei, vadovaujantis galiojančiais konfidencialumo reikalavimais. 3. Direktorius be susitikimų, šaukiamų pagal XI straipsnio 3 dalį, gali šaukti susitikimus, kurių tikslas yra gerinti konsultacijas tarp NMPK. 4. NMPK susitikimų funkcijos yra šios: - Keistis informacija; - Apžvelgti IATTC tyrimus, siekiant šio Susitarimo tikslų; ir - Teikti rekomendacijas direktoriui dėl tyrimų programos ateityje, siekiant šio Susitarimo tikslų. 5. NMPK narius iš bet kurios Šalies, kurie dalyvauja susitikime, skiria ta Šalis. -------------------------------------------------- VII priedas TARPTAUTINE PERZIUROS GRUPĖ 1. Pagal šio Susitarimo XII straipsnį, Tarptautinės peržiūros grupės funkcijos yra šios: a) kiekvienais metais sudaryti laivų, turinčių teisę gauti DML, sąrašą, kaip sutarta IV priede; b) analizuoti TPG pateiktas visų tunus žvejojančių laivų, kuriems šis Susitarimas taikomas, reisų ataskaitas; c) nustatyti galimus pažeidimus remiantis Šalių susitikimo patvirtintų galimų pažeidimų sąrašu; d) per direktorių informuoti kiekvieną Šalį apie galimus pažeidimus, kuriuos padarė su jos vėliava arba jos jurisdikcijoje plaukiojantys laivai, ir gauti iš šios Šalies informaciją apie veiksmus, kurių ji dėl to ėmėsi; e) tikslinti ataskaitą dėl veiksmų, kurių Šalys ėmėsi tam, kad žvejybos laivų kapitonai būtų tinkamai apmokyti, ir pataisyti visų šių žvejybos laivų kapitonų, atitinkančių nustatytus darbo reikalavimus, sąrašą atsižvelgiant į kiekvienos Šalies pateiktą informaciją; f) rekomenduoti Šalių susitikimui tinkamas priemones pasiekti nustatytus Susitarimo tikslus, ypač su įrankių, įrenginių ir technikos naudojimu susijusias priemones, atsižvelgiant į technologijų patobulinimus, taip pat į priimtas atitinkamas priemones, skatinančias kapitonus ir įgulą siekti Susitarimo tikslų; g) parengti ir pateikti Šalių susitikimui metinę ataskaitą laivyno darbo, susijusio su šio Susitarimo įgyvendinimu, aspektais, įskaitant nustatytų galimų pažeidimų ir veiksmų, kurių Šalys ėmėsi, suvestinę; h) rekomenduoti Šalims būdus palaipsniškai mažinti delfinų mirtingumą Susitarimo zonoje; ir i) vykdyti kitas funkcijas, kurias gali pavesti Šalių susitikimas. 2. TPG turi būti sudaryta iš Šalių atstovų (toliau –Vyriausybės nariai), trijų atstovų iš nevyriausybinių aplinkosaugos organizacijų, turinčių pripažintą patirtį su šiuo Susitarimu susijusiais klausimais ir biurus Šalies teritorijoje, ir trijų atstovų iš tunų pramonės, veikiančios Susitarimo zonoje bet kurios iš Susitarimo Šalių jurisdikcijoje (toliau – nevyriausybiniai nariai). 3. Nevyriausybiniams nariams suteikiamas dvejų metų narystė terminas, prasidedantis tuoj pat pirmojo po jų išrinkimo šaukiamo TPG susitikimo metu. 4. Nevyriausybiniai organizacijų nariai renkami tokia tvarka: a) prieš nevyriausybinio nario narystės termino pabaigą atitinkamos nevyriausybinės organizacijos gali iškelti kandidatus likus 60 dienų iki direktoriaus vadovavimo termino pabaigos. Pateikiamas kiekvieno kandidato gyvenimo aprašymas. Esami nevyriausybinių organizacijų nariai gali būti skiriami papildomiems laikotarpiams; b) gavęs kandidatų sąrašą, direktorius per 10 dienų raštu perduoda jį šalims. Šalys išsiunčia savo balsus direktoriui per 20 dienų nuo dienos, kurią direktorius persiuntė šį sąrašą šalims. Šiuose rinkimuose išrenkami trys daugiausia balsų gavę kandidatai iš kiekvieno nevyriausybinio sektoriaus; kandidatas, esantis ketvirtoje vietoje pagal gautus balsus, skiriamas pakaitiniu nariu. Tuo atveju, jeigu gaunamas lygus rezultatas, Direktorius prašo naujo balso iš Šalių, kad būtų nustatyta, kas bus nariu, o kas pakaitiniu; c) jeigu nevyriausybinio nario vieta ilgam lieka laisva dėl mirties, pareigų atsisakymo ar nedalyvavimo trijuose TPG susitikimuose iš eilės, pakaitinis narys užima šią vietą likusiam terminui. Kandidatas, esantis penktoje vietoje pagal gautų balsų skaičių rinkimuose, minėtuose a ir b punktuose, skiriamas pakaitiniu nariu. Jeigu atsiranda papildomos laisvos vietos, direktorius apie tai informuoja atitinkamas nevyriausybines organizacijas, kad nauji kandidatai galėtų būti pasiūlyti rinkimų procesui, atitinkančiam procesą, aprašytą a ir b punktuose; d) kiekvienas pakaitinis narys gali dalyvauti TPG susitikimuose, bet jis neturi teisės pasisakyti, jeigu susitikime dalyvauja visi pakaitinio nario atstovaujamo sektoriaus nariai. 5. TPG šaukia mažiausiai tris susitikimus per metus, kurių vienas turėtų būti surengtas Šalių eilinio susitikimo proga. 6. TPG gali šaukti papildomus susitikimus, jeigu to paprašo bent jau dvi Šalys, su sąlyga, kad dauguma Šalių remia šį prašymą. 7. TPG susitikimuose pirmininkauja pirmininkas, kiekvieno susitikimo pradžioje renkamas Vyriausybinių narių, kurie priima darbotvarkę. Bet kuris narys turi teisę paprašyti, kad bet koks pirmininko priimamas sprendimas būtų tvirtinamas taip, kaip apibrėžta šio priedo 9 dalyje. 8. Susitikimai vyksta ispanų ir anglų kalbomis ir TPG dokumentai taip pat rengiami šiomis dvejomis kalbomis. 9. TPG susitikimo sprendimai priimami bendru Vyriausybinių narių sutarimu. 10. Dalyvavimui TPG susitikimuose taikomi šie kriterijai: a) asmenų, kuriuos Šalis įtraukia į savo TPG susitikimo delegaciją, skaičius nėra ribojamas; b) bet kurią IATTC valstybę narę ar bet kokį šio Susitarimo signatarą gali atstovauti stebėtojas; c) bet kuri valstybė, kuri nėra IATTC narė, ir bet kuri valstybė ar regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri nėra šio Susitarimo signatarė, gali būti atstovaujama stebėtojo, apie tai iš anksto pranešus TPG Vyriausybiniams nariams, nebent bet kuris TPG Vyriausybinis narys tam raštiškai paprieštaraus; d) direktorius gali pakviesti tarpvyriausybinių organizacijų narius kaip stebėtojus, apie tai iš anksto pranešęs TPG nariams, nebent bet kuris TPG Vyriausybinis narys tam raštiškai paprieštaraus; e) c ir d punktuose nurodomais atvejais direktorius negali atskleisti, kuri Šalis paprieštaravo; f) kiekvienas stebėtojas ribojamas dviem delegatais, bet jų gali būti daugiau, jeigu du trečdaliai TPG Vyriausybinių narių tam pritaria. 11. Skubiais atvejais, nepažeisdama šio priedo 9 dalies nuostatų, TPG gali priimti sprendimus, Vyriausybiniams nariams balsuojant laiškais pagal tokią tvarką: a) visiems TPG nariams išsiunčiamas raštiškas pasiūlymas su visa susijusia dokumentacija mažiausiai prieš 14 dienų iki pasiūlytos sprendimo, veiksmo ar priemonės įsigaliojimo datos; balsai persiunčiami Direktoriui likus ne mažiau nei septynioms dienoms iki pasiūlytos įsigaliojimo datos; b) pasiūlymas laikomas skubiu, jeigu negaunamas raštiškas paprastos Vyriausybės narių daugumos prieštaravimas; pasiūlymas yra priimamas, jeigu jam raštiškai nepaprieštarauja joks Vyriausybės narys; ir c) direktorius, iš karto pasibaigus balsavimui, išplatina pasiūlymą kartu su jį lydinčia dokumentacija, gauna ir suskaičiuoja balsus bei praneša TPG nariams apie balsavimo rezultatus. 12. Direktorius vykdo sekretoriaus funkcijas, į kurias įeina: a) teikti pagalbą šaukiant ir organizuojant TPG susitikimus; b) teikti informaciją, būtiną tam, kad TPG galėtų vykdyti savo funkcijas ir pareigas, įskaitant stebėtojų TPG formas ir formas su praktiniais duomenimis apie laivų veiklą, delfinų mirtingumą bei delfinų apsaugos priemonių ir įrangos buvimą, būklę ir panaudojimą; c) rašyti visų susitikimų protokolus bei rengti specialių ataskaitų ir dokumentų, susijusių su TPG veikla, projektus; d) teikti kiekvienai Šaliai svarstyti rekomendacijas ir informaciją apie TPG nustatytus galimus pažeidimus, daromus tos Šalies jurisdikcijoje esančių laivų; e) platinti TPG informaciją, gaunamą iš Šalių apie veiksmus, kurių jos ėmėsi TPG nustatytų galimų pažeidimų atžvilgiu; f) leisti metinę TPG ataskaitą ir platinti ją visuomenei vadovaujantis Šalių susitikimo nurodymais; g) teikti TPG nariams iš Šalių gaunamą informaciją, nurodomą šio priedo 1 dalies e punkte; ir h) vykdyti kitas Šalių pavestas užduotis, būtinas tam, kad TPG galėtų atlikti savo funkcijas. 13. Šalių susitikimas gali keisti TPG darbo reglamentą. Keitimus gali siūlyti TPG. 14. TPG nariai ir bet kurie kiti dalyviai, pakviesti dalyvauti TPG susitikimuose kaip stebėtojai, privalo laikyti visą tokių susitikimų metu pateiktą informaciją konfidencialia pagal šio Susitarimo XVIII straipsnio nuostatas. -------------------------------------------------- VIII PRIEDAS LAIVŲ EKSPLOATACIJOS REIKALAVIMAI 1. Šiame priede: a) juosta – tai tinklo dalis, esanti apytikriai 6 sieksnių gylyje; b) nuleidimas – tai sugautų delfinų paleidimo procedūra, įjungiant laivo variklio ar variklių atbulinę eigą tinklo traukimo iš vandens metu, ko pasekmėje likusi vandenyje tinklo dalis sudaro kanalą ir viršutinė tinklavirvė kanalo viršuje panyra vandenyje; c) ryšulys – tai bendras viršutinės tinklavirvės ilgis; d) krepšių pildymas – tai žvejybos proceso dalis, kai pagautos žuvys laikomos netoli paviršiaus jų pakrovimui ant borto. 2. Reikalavimai, taikomi delfinų apsaugos įrankiams ir įrangai a) gaubiamąjį tinklą su delfinų apsaugos skydu (DAP), turinčią tokias charakteristikas: i) mažiausiai 180 sieksnių ilgio (pamatuoto prieš įrengiant), išskyrus tai, kad mažiausias DAP ilgis tinkluose, esančiuose giliau nei 18 juostų, turi būti nustatomas proporcingai 10 sieksnių atkarpoms kiekvienai tinklo gylio juostai. DAP turi būti įtaisyta taip, kad ji uždengtų nusileidimo kanalą išilgai viršutinės tinklavirvės, pradedant nuo už borto esančio laivapriekio ryšulio ir tęsiant iki tol, kol bus uždengta bent jau du trečdaliai atstumo nuo nusileidimo kanalo viršaus iki taško, kur tinklas pritvirtinamas laivagalyje. DAP susideda iš mažų akių tinklelio, kurio akies ilgis neviršija 1 1/4 colių (3,2 cm) jį ištempus žemyn nuo viršutinės tinklavirvės į mažiausiai 2 juostų gylį; ii) kiekvienas galas turi būti identifikuojamas pagal labai gerai matomą žymę; iii) bet koks atstumas tarp kamštinių plūdžių ar viršutinės tinklavirvės ir smulkaus tinklelio negali būti didesnis nei 1 3/8 colių (20,32 cm) skersmens; b) mažiausiai tris naudojamus greitaeigius katerius, kuriuose privalo būti vilkimo brideliai ar poliai bei vilkimo lynai; c) naudojamą plaustą, tinkantį delfinų stebėjimui ir gelbėjimui; d) mažiausiai dvi naudojamas kaukes, tinkančias povandeniniam stebėjimui; ir e) naudojamą mažiausiai 140000 liumenų tolimo veikimo prožektorių. 3. Delfinų apsaugos ir paleidimo reikalavimai ir draudimai a) atlikti nuleidimą kiekvienos žūklės, kurios metu pagaunami delfinai, metu, kol tokiu būdu daugiau nebebus įmanoma išlaisvinti daugiau gyvų delfinų iš tinklo. Turi būti paskirtas mažiausiai vienas įgulos narys, kuris nuleidimo metu padės laisvinti delfinus; b) toliau stengtis išlaisvinti tinkle likusius gyvus delfinus po nuleidimo, kad visi gyvi delfinai būtų išlaisvinti prieš pradedant krepšių pildymo procedūrą; c) netraukti į krepšius ar gitovą gyvų delfinų; d) stengtis nesužaloti ar nenužudyti delfinų, pagautų žvejojimo operacijų metu; e) baigti nuleidimo operaciją ne vėliau nei 30 minučių po saulėlydžio, kurį Šalys nustato pagal tikslų ir patikimą šaltinį. Šių reikalavimų neatitinkantis laivo nustatymas žūklei laikomas naktine žūkle; f) nenaudoti bet kurios su delfinais susijusios žvejojimo operacijos metu jokių sprogstamųjų medžiagų (povandeninės signalinės raketos nėra priskiriamos sprogioms priemonėms); g) pasiekus paskirtą DML, liautis gaudyti žuvį plotuose, kuriose plaukioja delfinai; h) sąmoningai nežvejoti vietose, kuriose plaukioja delfinai, jeigu laivui nepaskirtas DML; i) periodiškai tiesinti tinklą, kad būtų užtikrintas tinkamas delfinų apsaugos plokštės išsidėstymas nuleidimo procedūros metu pagal TPG nustatytus kriterijus. Pabrėžiama, kad pastangos viršyti reikalavimus neturėtų įstumti įgulos į tokią padėtį, kad įgulos narių asmeniniam saugumui kiltų pernelyg didelis pavojus. 4. Išimtys a) Laivas, neturintis DML, yra atleidžiamas nuo šio priedo 2 dalyje išdėstytų reikalavimų ir nuo įpareigojimo vykdyti nuleidimo manevrus, minėtus šio priedo 3 dalyje, nebent Šalis, kurios jurisdikcijoje yra laivas, nustatys kitaip; b) Bet kuris laivas, atsitiktinai pagaunantis delfinus, turi stengtis juos išlaisvinti, naudodamas visas savo dispozicijoje turimas priemones, įskaitant tinklo nutraukimą, ir atsižvelgdamas į reikalavimus, nustatytus šio priedo 3 dalyje. 5. Elgesys su stebėtojais Kapitonai, įgula ir kitas personalas privalo vykdyti savo pareigas, susijusias su stebėtojų buvimu laive, apibrėžtas II priedo 6 dalyje. 6. Mažesnio nei 363 tonų (400 mažųjų tonų) krovumo laivai Joks laivas, kurio krovumas yra 363 tonos (400 mažųjų tonų) ar mažesnis, negali žvejoti plotuose, kuriuose plaukioja delfinai. -------------------------------------------------- IX priedas Tunų sekimo ir tikrinimo programos elementai 1. Vadovaudamosi V straipsnio 1 dalies f punktu, Šalys sukuria programą sekti ir tikrinti tunus, pagaunamus Susitarimo zonoje žvejojančių laivų, šių elementų pagrindu: a) svorio skaičiavimai, naudojami sužvejojamo, iškraunamo, apdorojamo ir eksportuojamo tuno kiekio sekimo tikslais; b) papildomos priemonės, didinančios esamą stebėjimo zoną, įskaitant kriterijus, nustatomus apmokymo, monitoringo ir ataskaitų pateikimo sugebėjimų bei procedūrų tobulinimui; c) vietų, kuriose yra duobės, žymėjimas, laivo triumo angų sandarinimo procedūros, apatinio ir viršutinio denio monitoringo ir tikrinimo procedūros arba vienodai efektyvūs metodai; d) su tuno sekimu ir tikrinimu susijusios radijo ryšiu ar faksu iš laivų perduodamos informacijos pranešimas, gavimas ir saugojimas duomenų bazėje; e) tunų tikrinimas ir sekimas krante viso žvejojimo, perkrovimo ir konservavimo proceso metu, panaudojant stebėtojų laive programos užregistruotus duomenis; f) sugautų, iškrautų ir perdirbtų tunų produktų periodinis auditas ir patikrinimas vietoje; ir g) sąlygų sudarymas prieiti prie svarbių duomenų tinkamu laiku. 2. Kiekviena Šalis įgyvendina šią programą savo teritorijoje, jos jurisdikcijoje esančiuose laivuose ir jūrų plotuose, kurių atžvilgiu ji turi suverenitetą ar suverenias teises ir jurisdikciją. -------------------------------------------------- X PRIEDAS GAIRĖS IR KRITERIJAI, PAGAL KURIUOS NUSTATOMA STEBĖTOJŲ TEISĖ DALYVAUTI ŠALIŲ SUSITIKIMUOSE 1. Direktorius pakviečia dalyvauti Šalių susitikime, sušauktame vadovaujantis VIII straipsniu, tarpvyriausybines organizacijas, kurių darbas susijęs su šio Susitarimo įgyvendinimu, o taip pat neprisijungusias Šalis, kurių dalyvavimas gali prisidėti prie šio Susitarimo įgyvendinimo. 2. Nevyriausybinės organizacijos (NVO), turinčios pripažintą patirtį su šiuo Susitarimu susijusiais klausimais, turi teisę dalyvauti kaip stebėtojai visuose pagal VIII straipsnį šaukiamuose Šalių susitikimuose, išskyrus vykdomosios valdžios posėdžius ar delegacijų vadovų susitikimus. 3. Bet kuri NVO, pageidaujanti dalyvauti Šalių susitikime stebėtojo teisėmis, apie savo norą praneša Direktoriui mažiausiai prieš 50 dienų iki susitikimo. Direktorius praneša Šalims tokios organizacijos pavadinimą mažiausiai prieš 45 dienas iki susitikimo pradžios. 4. Jeigu Šalių susitikimas įvyksta, apie jį pranešus mažiau nei per 50 dienų, direktorius paprasčiau ir greičiau nusprendžia dėl pakvietimų išsiuntimo laiko. 5. NVO, pageidaujanti dalyvauti stebėtojo teisėmis, tai gali padaryti, jeigu Šalių dauguma dėl to raštiškai oficialiai nepaprieštarauja mažiausiai prieš 30 dienų iki susitikimo pradžios. 6. Bet kuris dalyvaujantis stebėtojas gali: a) dalyvauti susitikime, sušauktame pagal šio priedo 2 dalį, be teisės balsuoti; b) susitikimuose pasisakyti žodžiu pirmininko kvietimu; c) susitikimo metu platinti dokumentus pirmininko leidimu; d) atitinkamai užsiimti kita veikla pirmininko leidimu. 7. Direktorius gali pareikalauti iš NVO stebėtojų mokėti pagrįstus mokesčius, dengiančius su jų dalyvavimu susijusias išlaidas (pvz., dokumentų kopijavimo išlaidas). 8. Visiems stebėtojams, kuriems leista dalyvauti susitikime, turi būti išsiunčiama ar kitu būdu pateikiama paprastai Šalims prieinama dokumentacija, išskyrus dokumentaciją su konfidencialiais verslo duomenimis. 9. Visi stebėtojai, kuriems leista dalyvauti Šalių susitikime, privalo laikytis visų kitiems susitikimo dalyviams taikomų taisyklių ir procedūrų. --------------------------------------------------