REZOLIUCIJA (1)
dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi
AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,
— susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.,
— atsižvelgdama įEuropos bendrijos steigimo sutarties 177, 178, 179, 180, 181 ir 181a straipsnius,
— atsižvelgdama įAfrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės bei Europos bendrijos ir
jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą Kotonu 2000 m. birželio 23 d. (Kotonu susita-
rimas) (2), iš dalies pakeistą Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (3), ir ypač į jo 13 straipsnį dėl
migracijos,
— atsižvelgdama įKomisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių
reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Migracija ir vystymasis: keletas konkrečių orientyrų“ (4),
— atsižvelgdama įKomisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES veiksmų žmogiškųjų išteklių
krizei besivystančių šalių sveikatos apsaugos srityje išspręsti strategija“ (5),
— atsižvelgdama įKomisijos komunikatą Tarybai „Įnašas rengiant ES poziciją dėl Jungtinių Tautų aukš-
čiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema“ (6),
— atsižvelgdama įKomisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Visuotinis požiūris įmigraciją
po vienerių metų: visapusės Europos migracijos politikos link“ (7),
— atsižvelgdama įEuropos Komisijos teisėtos migracijos politikos planą (8),
— atsižvelgdama į2006 m. sausio 23-24 d. Khartoume įvykusį Afrikos Sąjungos (AS) valstybių ir vyriau-
sybių vadovų aukščiausio lygio susitikimą, kuriame dar kartą buvo pabrėžtas migracijos mastas ir jos
poveikis vystymuisi,
— atsižvelgdama į2006 m. kovo mėn. Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių ekspertų
susitikimo plenariniame posėdyje priimtą pranešimą dėl migracijos,
— atsižvelgdama įBriuselio deklaraciją ir veiksmų planą dėl prieglobsčio, migracijos ir mobilumo, priimtą
2006 m. balandžio 13 d. vykusiame pirmajame AKR ministrų, atsakingų užprieglobstį, migracij ąir
mobilumą, susitikime,
— atsižvelgdama įAfrikos ir ES jungtinę deklaraciją dėl migracijos ir vystymosi, priimtą 2006 m.
lapkričio 22-23 d. Tripolyje vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos metu,
— atsižvelgdama į2006 m. liepos 10-11 d. Rabate vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos migra-
cijos ir vystymosi klausimais rezultatus,
— atsižvelgdama įJungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl tarptautinės migracijos ir vysty-
mosi (9),
— atsižvelgdama įEuropos Tarybos 2005 m. gruodžio mėn., 2006 m. kovo mėn. ir 2006 m.
gruodžio mėn. susitikimų išvadas,2007 10 26 C 254/31 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija).
(2) OL L 317, 2000 12 15, p. 3.
(3) OL L 287, 2005 10 28, p. 4.
(4) COM(2005) 0390.
(5) COM(2005) 0642.
(6) COM(2006) 0409.
(7) COM(2006) 0735.
(8) COM(2005) 0669.
(9) A/RES/61/208.
— atsižvelgdama į2006 m. rugsėjo 14-15 d. Niujorke įvykusio Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos
aukščiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema rezultatus,
— atsižvelgdama įJungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Tarptautinė migracija ir vysty-
masis“ (1),
— atsižvelgdama įPasaulinės tarptautinės migracijos komisijos parengtą 2005 m. spalio mėn. pranešimą
„Migracija suvienytame pasaulyje: naujos veiksmų kryptys“ (2),
— atsižvelgdama įEkonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2006 m. birželio mėn. prane-
šimą „Migracijos poveikis kilmės šalims: ką mes žinome?“,
— atsižvelgdama įEkonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2002 m. pranešimą „Aukštos
kvalifikacijos darbuotojų tarptautinis mobilumas“,
— atsižvelgdama įPasaulio banko pranešimą, pavadintą „Pasaulio ekonomikos perspektyvos 2006 m.:
migracijos ir pinigų perlaidų ekonominės prielaidos“ (3),
— atsižvelgdama įJungtinių Tautų 2001 m. vystymosi programos Žmogaus socialinės raidos 2001 m.
ataskaitą,
— atsižvelgdama įEuropos Parlamento 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl vystymosi ir migracijos (4),
— atsižvelgdama įDarbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,
— atsižvelgdama įSocialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.012/07/
galut.),
A. kadangi asmenų teisė vykti įužsienį yra neatimama žmogaus teisė,
B. kadangi tarptautinė migracija tapo svarbiausiu įtarptautines darbotvarkes įtraukiamu klausimu, kurį
politinius sprendimus priimančios institucijos pastaruoju metu svarsto pasaulio, Europos, Europos irAfrikos bei Europos ir AKR valstybių lygmeniu, ir vis labiau pripažįstama, kad migracija ir vystymasis
visame pasaulyje glaudžiai tarp savęs susiję ir daro įtaką vienas kitam,
C. kadangi politikai vis labiau sutaria dėl to, kad geresnio migravimo valdymo teikiama nauda galėtų būti
labai didelė, galbūt net didesnė nei prekybos kliūčių panaikinimas pasaulio mastu;
D. kadangi Europoje tiek Bendrijos, tiek valstybių narių lygmeniu dar nepriimta bendra migracijos poli-
tika, o migracijos, vystymosi, prekybos ir saugumo politikos klausimus tvarko skirtingi skyriai, kuriųveikla tarpusavyje nekoordinuojama,
E. kadangi nėra tarptautinio sutarimo dėl (labai) kvalifikuotų darbuotojų migracijos daromo realaus
poveikio kilmės šalims, o diskusijoms būdinga nemaža sumaištis ir nusivylimas, ypač todėl, kad trūksta
patikimų statistikos duomenų ir galimų politinių rekomendacijų siekiant spręsti protų nutekėjimo
problemą poveikio vertinimo tyrimų,
F. kadangi protų nutekėjimo klausimas nebuvo reikiamai sprendžiamas vykstant ES ir AKR dialogui,
G. kadangi iš daugelio AKR šalių daugiau kaip 10 proc. aukštąjį išsilavinimą turinčių suaugusių gyventojų
emigravo įEuropos Sąjungą, Šiaurės Ameriką ir kitas išsivysčiusias šalis, o įpietus nuo Sacharos esan-
čiame Afrikos regione pastebimi didžiausi kvalifikuotų darbuotojų migracijos padariniai ir beveik visas
regionas susiduria su problema, kad EBPO šalyse gyvena daugiau nei 20 proc. (
5) aukštąjį išsilavinimą
turinčių regiono gyventojų, o iš kai kurių mažų šalių migravusiųjų skaičius siekia grėsmingą 80 proc.
ribą (6),2007 10 26 C 254/32 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) A/60/871.
(2) www.gcim.org
(3) http://www.worldbank.org/globaloutlook
(4) P6_TA(2006)0319.
(5) EBPO (2006) „Migracijos padariniai kilmės šalims: ką mes žinome?“, (2006).
(6) Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimas „Tarptautinė migracija ir vystymasis“ (A/60/871).
H. kadangi, nors pagrindiniai migracijos centrai yra Azija ir Lotynų Amerika, daugiausia aukštos kvalifika-
cijos migrantų į Europą atvyksta iš Afrikos (13,5 proc. ne EBPO šalyse gimusių, bet ES gyvenančių
aukštos kvalifikacijos darbuotojų) (1),
I. kadangi statistikos duomenys apie migracijos srautus iš kai kurių Afrikos šalių dažnai yra neišsamūs ir
pasenę, todėl politikos formuotojai netenka svarbios sprendimų priėmimo priemonės,
I. kadangi Jungtinių Tautų vystymosi programoje tvirtinama, kad dėl protų nutekėjimo besivystančios
šalys praranda milijonus dolerių (2), turint mintyje tai, kad globalizacijos veikiamame pasaulyje žinios
yra pagrindinis vystymosi veiksnys,
J. kadangi įpietus nuo Sacharos nusidriekusiame Afrikos regione vadinamasis protų nutekėjimas gali
sukelti gyvybiškai svarbių sričių, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo sričių, darbuotojų trūkumą ir tai
galėtų turėti pražūtingų pasekmių šių pagrindinių paslaugų teikimui ir kokybei,
L. kadangi išvykus kvalifikuotam migrantui kilmės šalis praranda pajamas iš mokesčių, be to, ankstesnės
investicijos į švietimą ir kvalifikuotų specialistų mokymą blogiausiu atveju prarandamos, o geriausiu
atveju —tiesiogiai negrąžinamos, taip pat šalis praranda kvalifikaciją ir patirtį, kurie galėtų prisidėti
prie vystymosi;
M. kadangi protų nutekėjimas sulėtina naujovių taikymą kilmės šalyse, taigi dar daugiau kenkia ekono-
mikos augimo potencialui,
N. kadangi protų nutekėjimas gali turėti socialinių pasekmių šeimų sudėčiai, lyčių lygybei, vaikų švietimui
ir sveikatai,
O. kadangi migracijos poveikis migrantų vaikų augimui, sveikatai ir švietimui teigiamas (lėšų pervedimas
gali padėti mažinti vaikų darbą ir didinti namų ūkio išlaidų dalį švietimui ir sveikatai) arba neigiamas
(šeimos išsiskyrimas ir stresas, mažesnė tėvų priežiūra, dėl kurios gali pablogėti mokyklos lankomumas
ir mokymosi rezultatai),
P. kadangi daugelis Europos šalių priėmė teisės aktus, siekdamos palengvinti kvalifikuotų darbuotojų
atvykimą, ypač numatydamos selektyvią migrantų priėmimo politiką, kuri vadinama selektyvia migra-
cija, kad galėtų konkuruoti su Šiaurės Amerika pritraukiant gabiausius besivystančių šalių piliečius, ir
tai paaštrino kvalifikuotų darbuotojų nutekėjimo iš daugelio pietinių šalių, o ypač iš į pietus nuo
Sacharos esančių Afrikos šalių, problemą,
Q. kadangi, nors Europa ir AKR šalys įsipareigojo dirbti siekdamos Tūkstantmečio vystymosi tikslų, įskai-
tant siekį užtikrinti visuotinį pradinį švietimą (2-asis tikslas), siekį sumažinti vaikų mirtingumą (4-
asis tikslas), siekį gerinti motinų sveikatą (5-asis tikslas) ir siekį kovoti su ŽIV/AIDS, maliarija ir kitomis
ligomis (6-asis tikslas), pasiekti šiuos tikslus gali trukdyti tai, kad labai daug mokytojų, gydytojų ir
medicinos seserų išvyko iš Afrikos šalių į EBPO šalis, ir tai, kad stokojama tarptautinių reguliavimo
pagrindų, skirtų šių tikslų įgyvendinimui užtikrinti,
R. kadangi kvalifikuotų darbuotojų migraciją išbesivystančių šalių į Europą skatina ekonominiai veiksniai
(skurdas, nepakankamas išsivystymas, maži atlyginimai, prasta švietimo sistema, EBPO šalių gyventojų
senėjimas ir jų skaičiaus mažėjimas, kurie prisideda prie darbuotojų trūkumo), politiniai veiksniai (prie-
varta, konfliktai, politinės represijos, ypač išsilavinusių asmenų persekiojimai, kuriuos apsunkina jų
tremtis) ir —ypač tai aktualu Afrikos šalims —geografinis artumas, bendra kalba ir kolonijiniai arba
istoriniai ryšiai,
S. kadangi darbo jėgos poreikis Europos šalyse daro neigiamą poveikį AKR šalims, iš kurių nuteka kvalifi-
kuota darbo jėga, todėl AKR šalyse blogėja gyvenimo kokybė ir viešosios socialinės paslaugos,2007 10 26 C 254/33 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) EBPO (2006) „Migracijos padariniai kilmės šalims: ką mes žinome?“, (2006).
(2) JTVP Žmogaus socialinės raidos 2001 m. ataskaita.
T. kadangi neteisėtos arba priverstinės migracijos problema sprendžiama kaip saugumo klausimas, neat-
sižvelgiant įplatesnį vystymosi kontekstą ir migracijos problemą apimančias vystymosi strategijas,
U. kadangi kvalifikuotų darbuotojų migracija gali turėti teigiamų pasekmių, dėl jos pavieniams migran-
tams gali būti suteikta geresnių ekonominių galimybių ir didesnis darbo užmokestis, be to, migracija
gali būti naudinga migrantų šeimoms kilmės šalyje ir taip pat kilmės šaliai, ypač dėl to, kad į šią šalį
pervedamos lėšos,
V. kadangi svarbu pažymėti galimą teigiamą migracijos poveikį, nes šalims ir tautoms pradėjus bendrauti
skatinamas geresnis civilizacij ųir kultūrų tarpusavio supratimas ir peržengiamos pokolonijinio ir teri-
torinio suskirstymo ribos,
W. kadangi sunki migrantų integracija priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse, diskriminacija ir intelektinio
potencialo nepanaudojimas (reiškinys, kai migrantas samdomas darbui, kuriam nenaudojama jo (jos)
turima kvalifikacija) gali stabdyti migrantų karjeros raidą,
X. kadangi lėšų pervedimai yra antras didžiausias besivystančių šalių išorinio finansavimo šaltinis, nes jie
daro teigiamą poveikį kilmės šaliai (visų pirma todėl, kad padidinamos migrantų šeimų pajamos, varto-
jimas ir investicijos, o kartu spartinamas ekonomikos augimas) ir priešingą poveikį nei ekonomikos
krizių, karų ir gamtos nelaimių atvejais, bet vis dėlto iki 20 proc. jų vertės prarandama dėl mokesčių
užpervedimą,
Y. kadangi savanoriškų etiško įdarbinimo elgesio kodeksų (jie tam tikrais atvejais ne visiškai atitinka Tarp-
tautinės darbo organizacijos (TDO) įtvirtintas nuostatas) veiksmingumu suabejojo ekspertai ir praktikai,
ypač todėl, kai jie taikomi tik valstybiniame sektoriuje,
Z. kadangi grįžtamoji migracija (sudarant sąlygas dvipusiam judėjimui iš kilmės ir paskirties šalių) iš tiesų
palengvina tarptautinį mobilumą, leidžia vystytis tarptautiniam sąmoningumui ir priimančiosioms ir
kilmės šalims suteikia daug vystymosi galimybių, ji turėtų būti skatinama ir lengvinama,
AA. kadangi grįžtamoji migracija, kai ji pagrįsta savanorišku migrantų grįžimu įsavo kilmės šalįir ypač, kai
ji atitinkamai remiama, teikia daugiau galimybių spręsti protų nutekėjimo problemą ir skatinti vysty-
mąsi,
AB. kadangi grįžę migrantai gali, nors ir paradoksalu, labai sunkiai vėl integruotis kilmės šalyse, be to, gali
būti mažiau už niekad anksčiau nemigravusius asmenis prisitaikę prie nedarbo kilmės šalyje,
AC. kadangi yra įrodymų, kad migrantų būrimas įnacionalines ar tarptautines migrantų asociacijas, pvz.,
diasporas, nukreipiant jų veiklą vystymosi klausimų sprendimo linkme (vadinamasis bendro vystymosi
reiškinys), gali daryti labai teigiamą įtaką ir priimančiosioms, ir siunčiančiosioms šalims,
AD. kadangi dėl Europos gyventojų senėjimo kvalifikuotos darbo jėgos rinka ateityje patirs dar didesnį
spaudimą ir padaugės jau dabar pastebimų problemų, ES ir AKR šalyse reikės atsakingiau ir geriau
valdyti kvalifikuotos darbo jėgos migracij ą,
AE. kadangi vienodi sprendimai tinka ne visiems; kadangi reikės atlikti išsamesnius AKR nacionalinių darbo
rinkų tyrimus siekiant sumažinti informacijos trūkumą ir tinkamiau spręsti kvalifikuotos darbo jėgos
migracijos keliamas problemas,
1. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis dėti daugiau pastangų siekiant įvykdyti įsipareigojimą įgyvendinti
Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač tikslą iki 2015 m. per pusę sumažinti itin didelį skurdą pasau-
lyje;
2. pabrėžia faktą, kad potenciali gero tarptautinės migracijos valdymo nauda gali būti didesnė užnaudą,
kurią galima gauti sumažinus tarptautinės prekybos apribojimus,2007 10 26 C 254/34 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
3. pažymi, kad bloga ir nenuosekli migracijos politika turi didžiulių padarinių, pasireiškiančių asmens
kentėjimu ir ilgalaikiu šalies atsilikimu;
4. ragina ES ir AKR šalis spręsti migracijos problemas, įskaitant protų nutekėjimo problemą, remiantis iš
tiesų vystomąja partneryste pagal Kotonu susitarimą, ypač pagal jo 13 straipsnį, ir, siekiant sušvelninti
neigiamus ekonominius ir socialinius kvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, parengti specialią
migracijos politiką ir numatyti režimus, skirtus toms besivystančioms šalims, iš kurių dideliu mastu
migruoja kvalifikuoti darbuotojai, ypač Afrikos šalims, esančioms įpietus nuo Sacharos;
5. yra susirūpinusi, kad dabartinėje Europos Komisijos ir ES valstybių narių migracijos politikoje daugiau
dėmesio skiriama saugumo, o ne vystymosi prioritetams;
6. išreiškia susirūpinimą dėl to, kad ES gali priimti diskriminuojamo pobūdžio praktinius nurodymus
skirtingų kategorijų migrantų atžvilgiu, ir ragina Europos Komisiją padėti to išvengti; taigi ragina Komi-
sijąvisų kategorij ųmigrantams taikyti Teisėtos migracijos politikos plane (1) labai aukštos kvalifikacijos
migrantams numatytas palankias darbo ir apgyvendinimo sąlygas, pvz., galimybę gauti ES darbo
leidimą (ES žaliąją kortelę), išduodamą vienoje valstybėje narėje, bet galiojantį visoje ES, kurios
netrukus bus nustatytos atitinkamoje direktyvoje;
7. pabrėžia, kad ES vystomoji pagalba turėtų būti skirta skurdui, taigi ir kai kurioms migracijos priežas-
tims šalinti;
8. pabrėžia, kad būtina kurti integruotą tarptautinio, regioninio (įskaitant ES ir AKR lygmenis) ir naciona-
linio lygmenų migracijos politiką, užtikrinant, kad migracijos klausimai būtų įtraukti įskurdo maži-
nimo strategijas ir kad būtų suderintos visos įtakos migracijai galinčios turėti politikos sritys, pvz.,
žemės ūkis, žuvininkystė, prekyba, vystymasis, saugumas, teisingumas ir vidaus reikalai bei užsienio
reikalai;
9. ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis bendrai įgyvendinti migracijos ir vysty-
mosi politiką ir ištirti jų tarpusavio sąveiką, siekiant sustiprinti šiųabiejų politikos krypčių veiksmin-
gumą;
10. ragina ES valstybes nares, tarptautines tarpvyriausybines institucijas ir kitas atsakingas institucijas
parengti ir įgyvendinti prevencijos priemones bei strategijas, skirtas panaikinti rasinei diskriminacijai,
ksenofobijai, etnocentrizmui ir kitam tokio pobūdžio nepakantumui AKR šalių migrantams;
11. mano, kad rengiant bendrą visos ES migracijos politiką būtina praplėsti bendro sprendimo su Parla-
mentu procedūros ir kvalifikuotos daugumos balsavimo Taryboje taikymą, ir ragina Tarybą šito siekti;
Elgesio kodeksas
12. džiaugiasi ES Tarybos 2006 m. balandžio mėn. išvadomis, kuriose aptariami darbuotojų stokos besi-
vystančių šalių sveikatos apsaugos sektoriuje sprendimo klausimai;
13. ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares, kaip numatyta 2006 m. balandžio mėn. Tarybos išva-
dose, parengti sveikatos apsaugos darbuotojų ES etiško įdarbinimo elgesio kodeksą (jis turi atitikti
Tarptautinės darbo organizacijos nuostatas) ir jį įgyvendinti ir palankiai vertina tas ES valstybes nares,
pvz., Jungtinę Karalystę, kurios jau tai padarė;
14. rekomenduoja įES elgesio kodeksą įtraukti kitas svarbias sritis, pvz., švietimo sritį, taip pat rekomen-
duoja, kad naujajame kodekse būtų siekiama, jog viešojo arba privataus sektorių darbdaviai laikytųsi
etiško požiūrio, arba —ir tai būtų netgi geriau —susilaikytų nuo kvalifikuotų migrantų įdarbinimo
visose srityse, kuriose jų kilmės šaliai labai trūksta darbo jėgos;2007 10 26 C 254/35 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) COM(2005) 0669.
15. remia dvišalius ir daugiašalius kilmės šalių ir priimančiųjų šalių susitarimus siekiant:
i) padidinti indėlį į vystymąsi;
ii) formuoti žmogiškuosius ir institucinius pajėgumus, kad migracija duotų kuo daugiau naudos;
iii) sudaryti geresnes socialines ir ekonomines sąlygas kilmės šalyse, kad sumažėtų veiksni ų, verčiančių
žmones palikti namus ir išvykti ieškoti geresnio gyvenimo; ir
iv) skatinti palaikymą ir sąmoningumo ugdymą;
16. pabrėžia, kad savanoriškas etiško įdarbinimo elgesio kodeksas, ypač jei jo nuostatos taikomos tik vals-
tybiniame sektoriuje, yra gera priemonė, bet jos jokiu būdu neužtenka norint panaikinti didelio mastokvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, —reikia numatyti skatinamųjų priemonių kilmės šalyse
ir priimančiose šalyse;
Investicijos į švietimą
17. ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis žymiai padidinti investicijas įprofesinį mokymą iršvietimą besi-
vystančiose šalyse, sutelkiant dėmesį į sektorius, kuriuose trūksta darbuotojų, ypač į sveikatos apsaugos
iršvietimo sektorius;
18. ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis kurti nacionalinius ir regioninius kompetencijos centrus, visų
pirma universitetus ir mokslinių tyrimų institutus, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo srityse; dar
ragina ES ir AKR šalis kurti šiuos įvairių disciplinų kompetencijos centrus, tinkamai panaudojant
Europos vystymosi fondo (EVF) išteklius visuose sektoriuose, kuriuose būtina siekti ekonominio
augimo ir tvaraus vystymosi;
19. mano, kad ES valstybės narės ir besivystančios šalys turėtų patvirtinti vis aktyvesnes kvalifikacijos
kėlimo iniciatyvas ir nemažai lėšų investuoti į švietimą; primena, kad remia vadinamąjį 20/20 tikslą,
pagal kurį 20 proc. valstybinės paramos lėšų iš šiaurės valstybių ir 20 proc. iš pietų valstybių naciona-
linių biudžetų būtų skiriama pagrindinių socialinių paslaugų (sveikatos apsauga ir švietimas) sričiai
remti;
20. ragina besivystančias šalis iš naftos pramonės ekonominio pakilimo gaunamą pelną investuoti įilga-
laikes švietimo ir profesinio mokymo strategijas ir programas ir gautas pajamas naudoti skaidriai;
21. ragina AKR šalis vystyti turimus potencialius ekonominės gerovės šaltinius ir ypatingą dėmesį skirti
žmogiškųjų išteklių vystymui ir darbo vietų kūrimui visuose svarbiausiuose sektoriuose, siekiant
skatinti kvalifikuotus darbuotojus likti kilmės šalyse arba įjas grįžti;
22. ragina Europos Komisiją bendradarbiauti su AKR sekretoriatu siekiant nustatyti ekonominės paramos
iniciatyvas pagal Kotonu susitarimą, kurios padėtų kilmės šalims pagerinti ekonominę padėtį ir suma-
žinti nelegalios migracijos mastą, o kartu ir įtampą tarp Jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) šalių
partnerių;
23. ragina ES valstybes nares siekti Lisabonos tikslų, pvz., švietimo kokybės gerinimo ir moterų skaičiaus
darbo rinkoje didinimo, siekiant padidinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą ES;
Intelektinio potencialo nepanaudojimas
24. pabrėžia neigiamus intelektinio potencialo nepanaudojimo padarinius visiems susijusiems subjektams,
kadangi priimančiosios šalys negali pasinaudoti migrantų kvalifikacija, kilmės šalys praranda investicijų
ir migrantai dirba darbą, kuriame nenaudojama jų turima kvalifikacija;
25. ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis ryžtingų priemonių siekiant panaikinti
intelektinio potencialo nepanaudojimo problemą, pvz., užtikrinti tarptautinį arba bendrą dvišalį
diplomų ir kvalifikacijos pripažinimą ir dėti daug pastangų, kad būtų pašalinta diskriminacija įdarbi-
nimo etapu;
26. ragina Europos Komisij ąteikti pasiūlymus dėl Europos sistemos, pagal kurią nustatoma užsienio
diplomų tarpusavio atitiktis, rengimo;2007 10 26 C 254/36 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
Pinigų pervedimai
27. primena, kad pervedami pinigai yra ir turėtų būti privačios lėšos, ir primena, kad asmenys negali būti
verčiami pervesti pinigus ir kad pinigų pervedimai jokiu būdu negali pakeisti oficialios vystymosi
pagalbos;
28. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis numatyti ir įgyvendinti politiką siekiant kiek galima padidinti
teigiamą pinigų pervedimo poveikį, užtikrinant platesnio masto, greitesnį, pigesnį ir geriau nukreiptą
pervedamų pinigų judėjimą, visų pirma sumažinti biurokratines kliūtis ir pagerinti smulkiems sando-
riams vykdyti skirtas banko paslaugas pernelyg daug nereguliuojant rinkos;
29. ypač ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis įgyvendinti politiką, kuria būtų siekiama:
—pagerinti ir išplėsti migrantų ir jų šeimų narių prieigą prie finansų įstaigų paslaugų (angl. banking
the unbanked) (1),
—remti ir aktyviai skatinti finansų įstaigas išnagrinėti strategijas, kuriomis siekiama sumažinti pinigų
perlaidų kainą, ypač plėtojant naudojimąsi naujomis technologijomis,
—skatinti pinigų pervedimus įkilmės šalis atleidžiant nuo mokesčių ir kilmės, ir paskirties šalyje,
—skatinti, kad įkilmės šalįpervedamos lėšos būtų nukreiptos įvystymosi projektus (ypač susijusius
sušvietimu ir sveikatos apsauga) papildant pervedamas lėšas nacionaliniais ir vietos valdžios įstaigų
įnašais (vadinamosios papildomos lėšos) (2),
—kurti naujoviškus finansinius produktus, skirtus migrantams, pvz., priimančiosiose šalyse neapmo-
kestinamos vystymuisi skirtos taupomosios sąskaitos, kurias naudodami migrantai galėtų taupyti
lėšas, kurios vėliau būtų pervedamos įkilmės šalį,
—nukreipti pervedamus pinigus įproduktyvias investicijas, palengvinant kredito gavimo sąlygas labai
mažoms ir mažoms bei vidutinėms įmonėms ir gerinant migrantų bei jų šeimų finansinį švietimą,
—padaryti pinigų pervedimus greitesnius ir saugesnius siekiant skatinti migrantus naudoti oficialias
pervedimų sistemas ir užtikrinti finansinių operacijų , atliekamų vadinamaisiais neoficialiais kanalais,
ypač hawala tinklais, skaidrumą;
30. vis dėlto įspėja apie pernelyg didelio finansinių srautų reguliavimo pavojų, kadangi tai galėtų kliudyti
pervedamų lėšų judėjimui arba jį apsunkinti, ir ragina ES valstybes nares ir Europos Parlamentą į tai
atsižvelgti svarstant Europos Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus
rinkoje (3);
Apykaitinė migracija
31. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migracij ąrengiant susitarimus dėl konkrečių
priemonių, kuriomis būtų galima padėti didinti atvykimui ir readmisijai taikomų reikalavimų ir proce-
dūrų abiejose —paskirties ir kilmės —šalyse lankstumą ir sudaryti ilgesnes ir lankstesnes sutartis bei
pakartotinio atvykimo galimybę apykaitiniams migrantams;
32. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migraciją numatant vadinamąją dviejų kėdžių
sistemą pietų šalių valstybinio sektoriaus darbuotojams (mokytojams, mokslininkams ir gydytojams);
dar kartą ragina Europos Komisiją atlikti valstybių narių patirties taikant dviejų kėdžių sistemą tyrimus;
33. mano, kad šiuo metu Komisijos rengiamoje direktyvoje dėl aukštos kvalifikacijos darbuotojų deramas
dėmesys turėtų būti skiriamas kvalifikuotų darbuotojų padėčiai siekiant paskatinti jų apykaitinę migra-
cijąir (arba) laikiną grįžimą į kilmės šalis;
34. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti įsavo kilmės šalis grįž-
tančių migrantų pensijų, sveikatos draudimo išmokų perkeliamumą ir galimybę grįžti gydytis į šalį,
kurioje buvo teikiamos paslaugos;2007 10 26 C 254/37 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) Taip pavadino JK Bendruomenių Rūmų Tarptautinio vystymosi komitetas.
(2) Tokia strategija buvo sėkmingai pritaikyta Meksikos „Dos por uno“ programoje ir Italijos „Juntos por los Andes“ iniciatyvoje.
(3) COM(2005) 0603.
35. ragina ES valstybes nares ir AKR šalis išnagrinėti susitarimus dėl dvigubos pilietybės siekiant paskatinti
apykaitinę migraciją ir laikiną grįžimą;
36. ragina ES suteikti galimybę migrantams, kurie galbūt norėtų grįžti įsavo kilmės šalį, per tam tikrą
laikotarpį nuo jų pradinio grįžimo apsispręsti vėl grįžti įES;
37. ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares numatyti ypatingas iniciatyvas, netgi sukurti atskirą
biudžeto eilutę, kurioje įrašytos lėšos būtų skirtos savanoriškam migrantų grįžimui remti pagal bendra-
darbiavimo su trečiosiomis šalimis migracijos ir prieglobsčio srityse teminę programą, numatant:
—įtraukti grįžusius migrantus įvystymosi programas, kuriose dalyvaudami jie galėtų sėkmingai
naudoti įgytą kvalifikaciją, ir užtikrinti tinkamą jųreintegraciją į visuomenę;
—siūlyti migrantams, kurie galėtų grįžti įsavo kilmės šalį, profesines ir finansines paskatas bei atitin-
kamas jų profesinį vystymąsi palaikančias infrastruktūras;
—gerinti grįžusių migrantų prieigą prie paskolų ir vadovų rengimo mokymų siekiant paskatinti mažų
įmonių kūrimą;
Diasporos ir bendras vystymasis
38. pripažįsta diasporų ir migrantų asociacijų svarbą stiprinant ES ir kilmės šalių santykius, ypač migracijos
srityje; ragina besivystančių šalių ir valstybių narių institucijas glaudžiau bendradarbiauti, įskaitant
bendro vystymosi projektų vykdymą;
39. mano, kad bendras vystymasis, kuris neatsiejamas nuo diasporų vaidmens, kurį jos atlieka padėdamos
savo kilmės šalims vystytis, pripažinimo ir palaikymo, turėtų būti visiškai pripažintas Europos
lygmeniu;
40. ragina priimančiąsias ir kilmės šalis techninėmis ir finansinėmis priemonėmis remti diasporų ir
migrantų asociacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama integruoti migrantus, vykdyti kolektyvinius lėšų
pervedimus, investuoti įprojektus savo kilmės šalyse ir platinti informaciją apie įgytas teises;
41. pataria kilmės šalių vyriausybėms užmegzti glaudesnius ryšius su migrantais kuriant specialias institu-
cijųplatformas, kuriose kartu dirbtų įvairūs valstybės veikėjai;
42. pripažįsta ir skatina aktyvų diasporų dalyvavimą stiprinant priimančiųjų ir kilmės šalių prekybos ir
ekonominį bendradarbiavimą, ypač šalinant informacijos teikimo kliūtis;
43. skatina diasporas įsitraukti ir palengvinti kvalifikacijos ir žinių perdavimo veiklą, ypač skatinant plėtoti
ryšius tarp EBPO šalyse gyvenančių kvalifikuotų darbuotojų ir kilmės šalyse likusių darbuotojų, kuriant
tarptautinius mokslininkų ir mokslo darbuotojų tinklus, skaitmeninius universitetus ir skatinant nuoto-
linįmokymąsi, ir džiaugiasi Tarptautinės migracijos organizacijos (Migracija Afrikos vystymuisi skatinti)
ir pagal Jungtinių Tautų Vystymosi programą „Žinių perdavimas per emigravusius piliečius“ šioje srityje
vykdomomis programomis;
44. džiaugiasi, kad pagal AKR migracijos priemonę Afrikoje buvo sukurti migracijos mokslinių tyrimų
centrai, kurie yra patikimų duomenų šaltinis ir papildoma geresnio politikos, ypač vykdomos AKR
vyriausybių, formavimo ir migracijos valdymo priemonė;
45. džiaugiasi, kad buvo pranešta apie migracijos informacijos ir valdymo centrų (1), kurie turėtų teikti
informaciją ir paramą potencialiems ir grįžtantiems migrantams, steigimą pagal ES programą, susijusią
su migracija ir Afrikos vystymusi, ir ragina ES valstybes nares teikti šiems centrams finansinę ir tech-
ninę paramą;2007 10 26 C 254/38 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) Pirmasis migracijos informacijos ir valdymo centras bus įsteigtas Bamake (Malis).
46. pripažįsta svarbų NVO indėlį siekiant geriau valdyti migracijos srautus, ypač didinant migrantų įnašą į
jųkilmės šalių vystymąsi, ir ragina tinkamai remti migracijos srityje aktyviai veikiančias NVO;
47. pabrėžia, kad diasporų, migrantų asociacijų ir NVO vaidmenį turėtų papildyti nuosekli ir veiksminga
migracijos ir vystymosi politika priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse;
48. paveda visiems pirmininkams perduoti šiąrezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai ir Afrikos
Sąjungai.
REZOLIUCIJA (1)
dėl padėties Darfūre
AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,
— susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.,
— atsižvelgdama į2006 m. spalio 11 d. galutinį pranešimą, kurį parengė pagal Jungtinių Tautų Saugumo
Tarybos rezoliuciją Nr. 1591 paskirta ekspertų grupė Sudano klausimams spręsti,
— atsižvelgdama įAfrikos Sąjungos (AS) 2004 m. balandžio mėn. sprendimą įkurti Afrikos Sąjungos
misiją Sudane (angl. AMIS),
— atsižvelgdama įtai, kad 2006 m. gegužės 5 d. Abudžoje (Nigerija) Sudano vyriausybė ir pagrindinė
sukilėlių grupuotė —Sudano išlaisvinimo armija/judėjimas —pasirašė Darfū ro taikos susitarimą
(DTS),
— atsižvelgdama į2007 m. balandžio 28-29 d. Tripolyje priimtą Tripolio sutarimą dėl politinio proceso
Darfūre,
— atsižvelgdama įtrišalį susitarimą, kurį 2007 m. balandžio 9 d. Adis Abeboje pasiekė Sudano vyriau-
sybė, Jungtinės Tautos (JT) ir Afrikos Sąjunga dėl lengvųjų palaikymo pajė gųir dėl sunkiųjų palaikymo
pajėgų,
— atsižvelgdama įDarbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,
A. kadangi pagal JT vadinamąją atsakomybės apsaugoti nuostatą numatoma, kad jei valstybės valdžios
institucijos akivaizdžiai nesugeba apsaugoti savo gyventojų, atsakomybė užtikrinti reikiamą apsaugą
tenka kitiems,
B. kadangi Kinija yra nuolatinė JT Saugumo Tarybos narė ir privilegijuota Sudano verslo partnerė; kadangi
Kinija 2007 m. gegužės 10 d. paskyrė Liu Guijiną ypatinguoju pasiuntiniu Darfūre,
C. kadangi Sudanas pasirašė Romos statutą, pagal kurį 2002 m. įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis
teismas (TBT), tačiau jo neratifikavo,
D. kadangi Afrikos Sąjungos pajėgų veiksmai Darfūre iš tiesų pagirtini; kadangi vis dėlto jas reikia stiprinti
ir teikti visą techninę ir finansinę paramą, kurios joms reikia, kad galėtų veiksmingai veikti pagal savo
įgaliojimus,
1. džiaugiasi, kad Sudano vyriausybė 2007 m. birželio 12 d. sutiko įsileisti mišrias AS ir JT pajėgas;
primena, kad Sudano vyriausybė įvykdė ankstesnius įsipareigojimus įsileisti įSudaną mišrias pajėgas;
taigi pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad mišrios pajėgos kuo greičiau būtų dislokuotos ir kad Sudano
valdžios institucijos nuolat bendradarbiautų, ir tikisi, kad Sudano vyriausybė nuginkluos visas karines
grupuotes, įskaitant džandžavidus, ir sustabdys Darfūro regiono bombardavimą;2007 10 26 C 254/39 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija).