EUROPOS S ĄJUNGOS SUTARTIES 
SUVESTIN Ė REDAKCIJALT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/13

PREAMBUL Ė 
JO DIDENYB Ė BELG Ų KARALIUS, JOS DIDENYB Ė DANIJOS KARALIEN Ė, VOKIETIJOS FEDERACIN ĖS RESPUBLIKOS 
PREZIDENTAS, GRAIKIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, JO DIDENYB Ė ISPANIJOS KARALIUS, PRANC ŪZIJOS 
RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, AIRIJOS PREZIDENT Ė, ITALIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, JO PRAKILNYB Ė LIUK ­
SEMBURGO DIDYSIS HERCOGAS, JOS DIDENYB Ė NYDERLAND Ų KARALIEN Ė, PORTUGALIJOS RESPUBLIKOS PREZI ­
DENTAS, JOS DIDENYB Ė JUNGTIN ĖS DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAUR ĖS AIRIJOS KARALYST ĖS KARALIEN Ė ( 1 ), 
APSISPREND Ę pažymėti nauj ą Europos integracijos proceso, prad ėto įsteigus Europos Bendrijas, etap ą, 
SEMDAMIESI ĮKV ĖPIMO  iš Europos kult ūrinio, religinio ir humanistinio paveldo, iš kurio susiformavo 
visuotin ės vertyb ės, kurias sudaro nelie čiamos ir prigimtin ės žmogaus teisė s, taip pat laisv ė, demo ­
kratija, lygyb ė ir teisinė valstyb ė, 
PRISIMINDAMI  Europos žemyno padalijimo pabaigos istorin ę svarb ą ir poreik į pad ėti tvirtus ateities 
Europos k ūrimo pagrindus,  
PATVIRTINDAMI  savo ištikimyb ę laisv ės, demokratijos, pagarbos žmogaus teis ėms bei pagrindin ėms 
laisv ėms ir teisin ės valstyb ės principams,  
PATVIRTINDAMI  savo nusistatym ą gerbti 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytoje Europos socialin ėje 
chartijoje ir 1989 m. Bendrijos darbuotoj ų pagrindini ų socialini ų teisi ų chartijoje apibr ėžtas pagrin ­
dines socialines teises,  
NOR ĖDAMI  stiprinti savo taut ų solidarum ą, kartu gerbdami j ų istorij ą, kult ūrą ir tradicijas,  
NOR ĖDAMI  toliau stiprinti demokratišk ą ir veiksming ą institucij ų veikim ą, kad jos gal ėtų bendroje 
institucij ų sistemoje geriau atlikti joms patik ėtus uždavinius,  
APSISPREND Ę siekti savo šali ų ekonomikos stiprinimo ir konvergencijos ir įsteigti Ekonomin ę bei 
pinig ų s ąjung ą, pagal šios Sutarties ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo nuostatas apiman čią 
bendr ą ir tvirt ą valiut ą, 
PASIRYŽ Ę skatinti savo taut ų ekonomin ę ir socialin ę pažang ą, atsižvelgdami į nenutr ūkstamos plė tros 
princip ą, vidaus rinkos sukū rim ą, tvirtesn ę sanglaud ą ir aplinkos apsaug ą, ir įgyvendinti politik ą, 
užtikrinan čią, kad ekonomin ės integracijos pažang ą lyd ėtų pažanga ir kitose srityse,LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/15  
( 1 ) Nuo to laiko Europos S ąjungos nar ėmis tapo Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro 
Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Austrijos Respublika, 
Lenkijos Respublika, Rumunija, Slov ėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika ir Švedijos Kara ­
lyst ė.
APSISPREND Ę savo šali ų pilie čiams suteikti bendr ą pilietybę,  
APSISPREND Ę įgyvendinti bendr ą užsienio ir saugumo politik ą, įskaitant bendros gynybos politikos 
laipsnišk ą formavim ą, kas ilgainiui pagal 42 straipsnio nuostatas sudaryt ų s ąlygas pereiti prie bendros 
gynybos, šitaip sustiprinant Europos identitet ą ir jos nepriklausomyb ę, kad Europoje ir pasaulyje b ūtų 
stiprinama taika, saugumas ir didinama pažanga,  
APSISPREND Ę sudaryti s ąlygas laisvam asmen ų jud ėjimui ir kartu užtikrinti savo taut ų saug ą bei 
saugum ą pagal šios Sutarties ir Sutarties d ėl Europos Sąjungos veikimo nuostatas kuriant laisv ės, 
saugumo ir teisingumo erdv ę, 
APSISPREND Ę toliau kurti vis glaudesn ę Europos tautų s ąjung ą, kurioje sprendimai, vadovaujantis 
subsidiarumo principu, priimami kiek įmanoma priartinant juos prie pilie čio, 
NUMATYDAMI  tolesnius žingsnius, kuriuos reik ės žengti skatinant Europos integracij ą, 
NUSPREND Ė įsteigti Europos S ąjung ą ir šiam tikslui savo įgaliotaisiais atstovais paskyr ė: 
(įgaliot ųjų atstov ų s ąrašas nepateikiamas)  
KURIE , pasikeit ę tinkamai įformintais ir patvirtintais įgaliojamaisiais raštais, susitar ė d ėl toliau patei ­
kiam ų nuostat ų: 
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
1 straipsnis  
(ES sutarties ex 1 straipsnis) (  1 ) 
Šia Sutartimi  AUKŠTOSIOS SUSITARIAN ČIOS ŠALYS  tarpusavyje įsteigia  EUROPOS S ĄJUNG Ą (toliau – 
Sąjunga), kuriai valstyb ės nar ės suteikia kompetencij ą siekti j ų bendr ų tiksl ų. 
Ši Sutartis ženklina nauj ą glaudesn ės Europos taut ų s ąjungos k ūrimo etap ą, kai sprendimai priimami 
kuo atviriau ir kuo labiau priartinant juos prie pilie čio. 
Sąjunga grindžiama šia Sutartimi ir Sutartimi d ėl Europos S ąjungos veikimo (toliau – Sutartys). Abi 
šios Sutartys turi toki ą pa čią teisinę gali ą. S ąjunga pakei čia Europos bendrij ą ir perima Europos 
bendrijos teises bei pareigas.LT C 83/16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30  
( 1 ) Ši nuoroda yra indikacin ė. Dė l išsamesn ės informacijos ži ūrėti buvusi ųjų ir nauj ų sutar čių numeracijos atitikties 
lenteles.
2 straipsnis  
Sąjunga yra grindžiama šiomis vertyb ėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, 
teisine valstybe ir pagarba žmogaus teis ėms, įskaitant mažumoms priklausan čių asmen ų teises. 
Šios vertyb ės yra bendros valstyb ėms nar ėms, gyvenan čioms visuomen ėje, kurioje vyrauja pliura ­
lizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moter ų bei vyr ų lygyb ė. 
3 straipsnis  
(ES sutarties ex 2 straipsnis)  
1. S ąjungos tikslas – skatinti taik ą, savo vertybes ir savo tautų gerov ę. 
2. S ąjunga savo pilie čiams si ūlo vidaus sien ų neturinč ią laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ę, 
kurioje laisvas asmen ų jud ėjimas užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išor ės sien ų kontrol ės, 
prieglobs čio suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo priemones.  
3. S ąjunga sukuria vidaus rink ą. Ji siekia Europos, kurioje vystymasis b ūtų tvarus, pagr įstas suba ­
lansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio konkurencingumo socialine rinkos 
ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialin ės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos 
apsauga ir aplinkos kokyb ės gerinimu. Ji skatina mokslo ir technikos pažang ą. 
Ji kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialin į teisingum ą ir apsaug ą, moter ų ir 
vyr ų lygyb ę, kart ų solidarum ą ir vaiko teisi ų apsaug ą. 
Ji skatina ekonomin ę, socialin ę ir teritorin ę sanglaud ą bei valstybi ų nari ų solidarum ą. 
Ji gerbia turting ą savo kult ūros ir kalb ų įvairov ę bei užtikrina, kad Europos kult ūros paveldas b ūtų 
saugomas ir turtinamas.  
4. S ąjunga įsteigia Ekonomin ę ir pinig ų s ąjung ą, kurios valiuta – euro.  
5. Palaikydama santykius su platesniu pasauliu, S ąjunga išsaugo ir skatina savo vertybes ir savo 
interesus bei prisideda prie savo pilie čių apsaugos. Ji prisideda prie taikos išsaugojimo, saugumo 
užtikrinimo, tvaraus planetos vystymosi, taut ų tarpusavio solidarumo ir pagarbos, laisvos ir s ąži ­
ningos prekybos, skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypa č vaiko, teisi ų apsaugos, taip pat prie griežto 
tarptautin ės teis ės, įskaitant Jungtini ų Taut ų Chartijos principus, laikymosi ir jos pl ėtojimo.  
6. Savo tikslų S ąjunga siekia deramomis priemon ėmis pagal Sutartyse jai suteikt ą atitinkam ą 
kompetencij ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/17
4 straipsnis  
1. Pagal 5 straipsn į visa Sutartimis S ąjungai nepriskirta kompetencija priklauso valstybi ų nari ų 
kompetencijai.  
2. S ąjunga gerbia valstybių nari ų lygyb ę prieš Sutartis bei nacionalin į j ų savitum ą, neatsiejam ą nuo 
pagrindini ų politini ų bei konstitucinių j ų strukt ūrų, įskaitant regionin ę ir vietos savivald ą. Ji gerbia 
esmines valstybines j ų funkcijas, įskaitant valstyb ės teritorinio vientisumo, viešosios tvarkos bei 
nacionalinio saugumo užtikrinim ą. Kiekviena valstyb ė nar ė išimtinai išlieka atsakinga vis ų pirma 
už savo nacionalinį saugum ą. 
3. Vadovaudamosi lojalaus bendradarbiavimo principu, S ąjunga ir valstyb ės nar ės gerbia viena kit ą 
ir viena kitai padeda vykdydamos iš Sutar čių kylan čias užduotis.  
Kad užtikrintų pagal Sutartis ar S ąjungos institucij ų aktus atsirandan čių pareig ų vykdym ą, valstyb ės 
nar ės imasi bet kuri ų reikiam ų bendr ų ar speciali ų priemoni ų. 
Valstyb ės nar ės padeda S ąjungai įgyvendinti jos užduotis ir nesiima joki ų priemoni ų, kurios gali 
trukdyti siekti S ąjungos tikslų . 
5 straipsnis  
(EB sutarties ex 5 straipsnis)  
1. S ąjungos kompetencijos rib ų nustatymas grindžiamas suteikimo principu. S ąjungos kompeten ­
cijos įgyvendinimas grindžiamas subsidiarumo ir proporcingumo principais.  
2. Pagal suteikimo princip ą S ąjunga veikia tik neperžengdama rib ų kompetencijos, kuri ą, siekiant 
Sutartyse nustatytų tiksl ų, jai šiose Sutartyse suteik ė valstyb ės nar ės. Visa Sutartimis S ąjungai nepris ­
kirta kompetencija priklauso valstyb ėms nar ėms. 
3. Pagal subsidiarumo princip ą tose srityse, kurios nepriklauso S ąjungos išimtinei kompetencijai, ji 
ima veikti tik tada ir tik tokiu mastu, kai valstyb ės nar ės numatomo veiksmo tikslų negali deramai 
pasiekti centriniu, regioniniu ir vietiniu lygiu, o S ąjungos lygiu d ėl numatomo veiksmo masto arba 
poveikio juos pasiekti b ūtų geriau.  
Sąjungos institucijos subsidiarumo princip ą taiko pagal Protokol ą d ėl subsidiarumo ir proporcingumo 
princip ų taikymo. Nacionaliniai parlamentai tame protokole nustatyta tvarka užtikrina, kad b ūtų 
laikomasi subsidiarumo principo.  
4. Pagal proporcingumo princip ą S ąjungos veiksm ų turinys ir forma neviršija to, kas b ūtina 
siekiant Sutar čių tikslų . 
Sąjungos institucijos proporcingumo princip ą taiko pagal Protokol ą d ėl subsidiarumo ir proporcin ­
gumo princip ų taikymo.LT C 83/18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
6 straipsnis  
(ES sutarties ex 6 straipsnis)  
1. S ąjunga pripaž įsta 2000 m. gruodžio 7 d. Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartijoje, 
patikslintoje 2007 m. gruodžio 12 d. Strasb ūre, išd ėstytas teises, laisves ir principus; Chartija turi 
toki ą pat teisinę gali ą, kaip ir Sutartys.  
Chartijos nuostatos niekaip neišple čia Sutartyse apibr ėžtos S ąjungos kompetencijos.  
Chartijoje nustatytos teisė s, laisv ės ir principai aiškinami laikantis Chartijos VII antraštin ėje dalyje 
pateikt ų bendr ųjų nuostat ų, reglamentuojan čių jos aiškinim ą ir taikym ą, taip pat tinkamai atsižvel ­
giant į Chartijoje nurodytus paaiškinimus, kuriuose pateikti t ų nuostat ų šaltiniai.  
2. S ąjunga prisijungia prie Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencijos. Šis 
prisijungimas neturi įtakos Sutartyse apibr ėžtai S ąjungos kompetencijai.  
3. Pagrindin ės teis ės, kurias garantuoja Europos žmogaus teisi ų ir pagrindinių laisvi ų apsaugos 
konvencija ir kurios kyla iš valstyb ėms nar ėms bendr ų konstitucinių tradicij ų, sudaro S ąjungos teis ės 
bendruosius principus.  
7 straipsnis  
(ES sutarties ex 7 straipsnis)  
1. Remdamasi pagr įstu vieno treč dalio valstybi ų nari ų, Europos Parlamento arba Europos Komi ­
sijos pasi ūlymu, Taryba, spr ęsdama keturi ų penktadali ų savo nari ų bals ų dauguma ir gavusi Europos 
Parlamento pritarim ą, gali nutarti, jog iškilo aiškus pavojus, kad kuri nors valstyb ė nar ė gali šiurkš čiai 
pažeisti 2 straipsnyje nurodytas vertybes. Prieš priimdama tok į nutarim ą, Taryba išklauso t ą valstybę 
nar ę ir, spr ęsdama ta pa čia tvarka, gali teikti jai rekomendacijas.  
Taryba reguliariai tikrina, ar toliau yra vadovaujamasi tais motyvais, kuriais buvo grindžiamas toks 
nutarimas.  
2. Europos Vadov ų Taryba, remdamasi tre čdalio valstybi ų nari ų arba Europos Komisijos pasi ū­
lymu ir gavusi Europos Parlamento pritarim ą, gali vieningai nuspr ęsti, kad kuri nors valstyb ė nar ė 
šiurkš čiai ir nuolat pažeidžia 2 straipsnyje nurodytas vertybes; prieš tai Taryba paprašo atitinkam ą 
valstybę nar ę pateikti savo pastabas.  
3. Taryba, pri ėmusi sprendim ą pagal šio straipsnio 2 dal į, kvalifikuota bals ų dauguma gali 
nuspr ęsti sustabdyti atitinkamos valstyb ės nar ės tam tikras Sutartis taikant atsirandan čias teises, 
įskaitant tos valstyb ės nar ės vyriausyb ės atstovo Taryboje balsavimo teises. Taip darydama Taryba 
atsižvelgia į tokio teisi ų sustabdymo galimus padarinius fizini ų ir juridini ų asmen ų teis ėms bei 
pareigoms.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/19
Atitinkamos valstyb ės nar ės įsipareigojimai pagal Sutartis visais atvejais išlieka tai valstybei privalomi.  
4. Taryba kvalifikuota balsų dauguma v ėliau gali nuspr ęsti pakeisti arba panaikinti priemones, 
kuri ų buvo imtasi pagal 3 dalį , jei pasikeit ė pad ėtis, privertusi j ų imtis.  
5. Balsavimo tvarka, šio straipsnio tikslais taikoma Europos Parlamentui, Europos Vadov ų Tarybai 
ir Tarybai, nustatoma Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 354 straipsnyje.  
8 straipsnis  
1. S ąjunga pl ėtoja ypatingus santykius su kaimynin ėmis šalimis siekdama sukurti S ąjungos verty ­
bėmis grindžiamą gerov ės ir geros kaimynyst ės erdv ę, kuriai b ūdingi artimi ir taik ūs bendradarbia ­
vimo santykiai.  
2. Taikant 1 dal į, S ąjunga su atitinkamomis šalimis gali sudaryti konkre čius susitarimus. Šiuose 
susitarimuose gali b ūti nustatytos tiek abipus ės teis ės ir įsipareigojimai, tiek bendros veiklos gali ­
myb ės. D ėl j ų įgyvendinimo reguliariai rengiamos konsultacijos.  
II ANTRAŠTINĖ  DALIS  
NUOSTATOS D ĖL DEMOKRATINI Ų PRINCIP Ų 
9 straipsnis  
Savo veikloje S ąjunga visada laikosi pilie čių, kuriems jos institucijos, įstaigos ir organai skiria vienod ą 
dėmes į, lygyb ės principo. Kiekvienas asmuo, turintis valstyb ės nar ės pilietyb ę, yra S ąjungos pilietis. 
Sąjungos pilietyb ė papildo nacionalin ę pilietyb ę, bet jos nepakei čia. 
10 straipsnis 
1. S ąjungos veikla pagr įsta atstovaujam ąja demokratija.  
2. Pilie čiai S ąjungos lygiu yra tiesiogiai atstovaujami Europos Parlamente.  
Valstyb ėms nar ėms Europos Vadov ų Taryboje atstovauja j ų valstybi ų ar vyriausybi ų vadovai, o 
Taryboje atstovauja j ų vyriausyb ės, pa čios b ūdamos demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams 
parlamentams ar savo pilie čiams.  
3. Kiekvienas pilietis turi teis ę dalyvauti demokratiniame S ąjungos gyvenime. Sprendimai priimami 
kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie pilie čių. 
4. Politin ės partijos Europos lygiu prisideda formuojant europin į politin į s ąmoningum ą ir reiškiant 
Sąjungos pilie čių vali ą.LT C 83/20 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
11 straipsnis  
1. Institucijos atitinkamomis priemon ėmis suteikia pilie čiams ir atstovaujamosioms asociacijoms 
galimyb ę skelbti nuomones apie visas S ąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis.  
2. Institucijos palaiko atvir ą, skaidr ų ir nuolatin į dialog ą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir 
pilietine visuomene.  
3. Siekdama užtikrinti S ąjungos veiksm ų nuoseklum ą ir skaidrum ą, Europos Komisija pla čiai 
konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis.  
4. Ne mažiau kaip milijonas reikšmingos valstybi ų nari ų dalies pilie čių, manydami, kad Sutartims 
įgyvendinti reikalingas S ąjungos teis ės aktas, gali imtis iniciatyvos raginti Europos Komisij ą, kad ji, 
neviršydama savo įgaliojim ų, pateikt ų tuo klausimu atitinkam ą pasi ūlym ą. 
Tokios iniciatyvos pateikimo tvarka ir s ąlygos nustatomos pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 24 straipsnio pirmą ją pastraip ą. 
12 straipsnis  
Nacionaliniai parlamentai aktyviai prisideda užtikrinant ger ą S ąjungos veikim ą: 
a) iš S ąjungos institucij ų gaudami informacij ą ir pagal Protokolą d ėl nacionalini ų parlament ų vaid ­
mens Europos S ąjungoje jiems persiun čiamus S ąjungos įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus;  
b) užtikrindami, kad b ūtų laikomasi subsidiarumo principo Protokole d ėl subsidiarumo ir propor ­
cingumo princip ų taikymo nustatyta tvarka;  
c) laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės srityje dalyvaudami šios srities S ąjungos politikos įgyvendi ­
nimo įvertinimo mechanizmuose pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 70 straipsn į ir 
dalyvaudami Europolo veiklos politin ėje kontrol ėje bei  Eurojust  veiklos įvertinime pagal min ėtos 
Sutarties 88 ir 85 straipsnius;  
d) dalyvaudami Sutar čių perži ūros proced ūrose pagal šios Sutarties 48 straipsn į; 
e) gaudami pranešimus apie paraiškas įstoti į S ąjung ą pagal šios Sutarties 49 straipsn į; 
f) dalyvaudami nacionalinių parlament ų tarpparlamentiniame bendradarbiavime ir bendradarbiavime 
su Europos Parlamentu pagal Protokolo d ėl nacionalini ų parlament ų vaidmens Europos S ąjungoje 
nuostatas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/21
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL INSTITUCIJ Ų 
13 straipsnis 
1. S ąjungos institucine strukt ūra siekiama skatinti jos vertybes, siekti jos tiksl ų, tarnauti jos, jos 
pilie čių ir valstybi ų nari ų interesams bei užtikrinti jos politikos ir veiksm ų nuoseklum ą, veiksmin ­
gum ą ir t ęstinum ą. 
Sąjungos institucijos yra šios:  
— Europos Parlamentas,  
— Europos Vadov ų Taryba, 
— Taryba, 
— Europos Komisija (toliau – Komisija),  
— Europos S ąjungos Teisingumo Teismas,  
— Europos centrinis bankas,  
— Audito R ūmai. 
2. Kiekviena institucija veikia neviršydama Sutartyse jai suteikt ų įgaliojim ų ir laikydamasi jose 
nustatyt ų proced ūrų, s ąlyg ų bei tiksl ų. Institucijos lojaliai tarpusavyje bendradarbiauja.  
3. Nuostatos, susijusios su Europos centriniu banku ir Audito R ūmais, taip pat išsamios nuostatos 
dėl kit ų institucij ų, pateikiamos Sutartyje d ėl Europos S ąjungos veikimo.  
4. Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai padeda Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetas 
bei Region ų komitetas, atliekantys patariam ąsias funkcijas.  
14 straipsnis  
1. Europos Parlamentas bendrai su Taryba vykdo teis ėkūros ir biudžetines funkcijas. Jis vykdo 
politin ės kontrol ės ir konsultavimo funkcijas, laikydamasis Sutartyse nustatyt ų s ąlyg ų. Jis renka 
Komisijos pirminink ą. 
2. Europos Parlament ą sudaro S ąjungos pilie čių atstovai. J ų skai čius neviršija septyni ų šimt ų 
penkiasdešimties, ne įskaitant pirmininko. Pilie čiams maž ėjan čia tvarka atstovaujama proporcingai 
mažinant nari ų skai čių iki minimalios šeši ų nari ų iš kiekvienos valstyb ės ribos. Nei vienai valstybei 
narei neskiriama daugiau kaip devyniasdešimt šešios vietos.LT C 83/22 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Europos Parlamento iniciatyva ir gavusi jo pritarim ą Europos Vadov ų Taryba vieningai priima spren ­
dim ą, nustatant į Europos Parlamento sud ėtį pagal pirmojoje pastraipoje nurodytus principus.  
3. Europos Parlamento nariai renkami remiantis tiesiogine visuotine rinkim ų teise laisvu ir slaptu 
balsavimu penkerių met ų kadencijai.  
4. Europos Parlamentas iš savo nari ų išsirenka savo pirminink ą ir savo biur ą. 
15 straipsnis  
1. Europos Vadov ų Taryba deramai skatina S ąjungos vystym ąsi ir nustato bendr ąsias politikos 
gaires ir prioritetus. Ji nevykdo teis ėkūros funkcij ų. 
2. Europos Vadov ų Taryb ą sudaro valstybi ų nari ų arba j ų vyriausybi ų vadovai ir jos pirmininkas 
bei Komisijos pirmininkas. S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai 
dalyvauja jos darbe.  
3. Europos Vadov ų Taryba susitinka du kartus per pusmet į, susitikimus sušaukia jos pirmininkas. 
Kai reikia pagal darbotvark ę, Europos Vadov ų Tarybos nariai gali nuspr ęsti, kad kiekvienam j ų pad ėtų 
ministras, o Komisijos pirmininkui – Komisijos narys. Prireikus pirmininkas sušaukia neeilin į Europos 
Vadov ų Tarybos susitikim ą. 
4. Jei Sutartyse nenumatyta kitaip, Europos Vadovų Taryba sprendimus priima bendru sutarimu.  
5. Europos Vadov ų Taryba savo pirminink ą išsirenka kvalifikuota bals ų dauguma dvej ų su puse 
met ų kadencijai; pirmininkas gali b ūti perrenkamas dar vienai kadencijai. Nenumatyt ų kliūč ių arba 
sunkaus nusižengimo atvejais Europos Vadov ų Taryba ta pa čia tvarka gali panaikinti pirmininko 
mandat ą. 
6. Europos Vadov ų Tarybos pirmininkas:  
a) pirmininkauja Europos Vadov ų Tarybai ir vadovauja jos darbui;  
b) užtikrina pasirengim ą Europos Vadov ų Tarybos darbui ir jo t ęstinum ą bendradarbiaudamas su 
Komisijos pirmininku ir remdamasis Bendr ųjų reikal ų tarybos darbu;  
c) siekia palengvinti sanglaud ą ir bendr ą sutarim ą Europos Vadov ų Taryboje; 
d) po kiekvieno Europos Vadov ų Tarybos susitikimo pateikia pranešim ą Europos Parlamentui.  
Europos Vadov ų Tarybos pirmininkas savo lygiu ir pagal savo pareigas užtikrina atstovavimą 
Sąjungai užsienyje bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais nepažeisdamas S ąjungos vyriau ­
siojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai įgaliojim ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/23
Europos Vadov ų Tarybos pirmininkas negali eiti pareig ų atskiroje valstyb ėje. 
16 straipsnis  
1. Taryba bendrai su Europos Parlamentu vykdo teis ėkūros ir biudžetines funkcijas. Ji vykdo 
politikos formavimo ir koordinavimo funkcijas laikydamasi Sutartyse nustatyt ų s ąlyg ų. 
2. Taryb ą sudaro po vien ą kiekvienos valstyb ės nar ės ministro lygio atstovą , kuris gali prisiimti 
įsipareigojimus savo valstyb ės nar ės vyriausyb ės vardu ir balsuoti jos vardu.  
3. Išskyrus atvejus, kai Sutartyse numatyta kitaip, Taryba sprendžia kvalifikuota bals ų dauguma.  
4. Nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. kvalifikuot ą bals ų daugum ą sudaro ne mažiau kaip 55 % Tarybos 
nari ų, kuri ų turi b ūti ne mažiau kaip penkiolika, atstovaujan čių valstyb ėms nar ėms, kuri ų gyventojai 
sudaro ne mažiau kaip 65 % S ąjungos gyventoj ų. 
Sprendim ą blokuojan čią mažum ą turi sudaryti ne mažiau kaip keturi Tarybos nariai, jei ji nesuda ­
roma, laikoma, kad yra kvalifikuota bals ų dauguma.  
Kiti balsavimo kvalifikuota bals ų dauguma tvarkos aspektai nustatomi Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 2 dalyje.  
5. Pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su kvalifikuotos bals ų daugumos apibr ėžimu, 
taikomos iki 2014 m. spalio 31 d., ir nuostatos, kurios bus taikomos nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. 
iki 2017 m. kovo 31 d., nustatomos Protokole d ėl pereinamojo laikotarpio nuostat ų. 
6. Taryba susirenka įvairios sudė ties; sudėč ių s ąrašas priimamas pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 236 straipsn į. 
Bendr ųjų reikal ų taryba užtikrina įvairios sudėties Tarybos darbo nuoseklum ą. Ji, bendradarbiaudama 
su Europos Vadov ų Tarybos pirmininku ir Komisija, rengia Europos Vadov ų Tarybos susitikimus ir 
užtikrina tolesn į su jais susijus į darb ą. 
Užsienio reikal ų taryba, vadovaudamasi Europos Vadov ų Tarybos nubr ėžtomis strategin ėmis 
gair ėmis, parengia S ąjungos išor ės veiksmus ir užtikrina, kad S ąjungos veiksmai b ūtų nuosekl ūs. 
7. Valstybi ų nari ų vyriausybi ų nuolatini ų atstov ų komitetas yra atsakingas už Tarybos darbo 
parengim ą. 
8. Taryba pos ėdžiauja viešai, kai sprendžia ir balsuoja d ėl įstatymo gali ą turinč ių akt ų projekt ų. 
Tod ėl kiekvienas Tarybos susitikimas yra padalijamas į dvi dalis, kuriose atitinkamai svarstomi 
Sąjungos įstatymo gali ą turintys aktai ir klausimai, nesusij ę su teis ės akt ų pri ėmimu.  
9. Įvairios sud ėties Tarybai, išskyrus Užsienio reikal ų taryb ą, pirmininkauja valstybių nari ų atstovai 
Taryboje lygios rotacijos tvarka pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 236 straipsnyje nusta ­
tytas są lygas.LT C 83/24 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
17 straipsnis  
1. Komisija remia bendruosius S ąjungos interesus ir imasi atitinkamos iniciatyvos šiuo tikslu. Ji 
užtikrina, kad Sutartys ir priemon ės, kuri ų jomis vadovaudamosi imasi institucijos, b ūtų taikomos. Ji 
priži ūri S ąjungos teis ės taikym ą kontroliuojant Europos S ąjungos Teisingumo Teismui. Ji vykdo 
biudžet ą ir vadovauja programoms. Ji atlieka koordinavimo, vykdom ąsias ir valdymo funkcijas Sutar ­
tyse nustatytomis s ąlygomis. Išskyrus bendr ą užsienio ir saugumo politik ą bei kitus Sutartyse nusta ­
tytus atvejus, ji užtikrina S ąjungos atstovavim ą išorė s santykiuose. Ji inicijuoja S ąjungos metini ų ir 
daugiame čių program ų sudarym ą, kad b ūtų pasiekti susitarimai tarp institucij ų. 
2. Išskyrus atvejus, kai Sutartyse numatyta kitaip, S ąjungos įstatymo gali ą turintys aktai gali b ūti 
priimami tik remiantis Komisijos pasi ūlymu. Kiti aktai priimami remiantis Komisijos pasi ūlymu, kai 
tai numato Sutartys.  
3. Komisijos kadencijos trukm ė – penkeri metai.  
Komisijos nariai parenkami pagal j ų bendr ą kompetencij ą ir atsidavim ą Europai, iš asmen ų, kuri ų 
nepriklausomumas nekelia jokių abejoni ų. 
Vykdydama savo įsipareigojimus, Komisija yra visiškai nepriklausoma. Nepažeidžiant 18 straipsnio 2 
dalies, Komisijos nariai nesiekia gauti ir nepaiso jokios vyriausyb ės, institucijos, įstaigos ar organo 
nurodym ų. Jie susilaiko nuo bet kokios su savo pareigomis nesuderinamos veiklos.  
4. Komisij ą, paskirt ą laikotarpiu nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo iki 2014 m. spalio 31 d., 
sudaro po vien ą kiekvienos valstyb ės nar ės piliet į, įskaitant pirminink ą ir S ąjungos vyriausi ąjį įgalio ­
tin į užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris yra vienas iš pirmininko pavaduotoj ų. 
5. Nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. Komisijos nari ų, įskaitant pirmininką ir S ąjungos vyriausi ąjį 
įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, skai čius atitinka du treč dalius valstybių nari ų 
skai čiaus, jeigu Europos Vadov ų Taryba, spr ęsdama vieningai, nenusprendžia šio skaič iaus pakeisti.  
Komisijos nariai renkami iš valstybi ų nari ų pilie čių pagal visiškai lygios rotacijos tarp valstybių nari ų 
sistem ą, leidžian čią atspind ėti vis ų valstybi ų nari ų demografin į ir geografin į diapazon ą. Ši ą sistem ą 
vieningai nustato Europos Vadov ų Taryba pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 244 
straipsn į. 
6. Komisijos pirmininkas:  
a) nustato gaires, kuriomis Komisija turi vadovautis vykdydama savo užduotis;  
b) priima sprendim ą d ėl Komisijos vidin ės strukt ūros, užtikrindamas jos nuosekl ų, veiksming ą ir 
kolegial ų darb ą;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/25
c) iš Komisijos nari ų skiria pirmininko pavaduotojus, išskyrus S ąjungos vyriausi ąjį įgaliotin į užsienio 
reikalams ir saugumo politikai.  
Komisijos narys atsistatydina, jei to reikalauja pirmininkas. S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio 
reikalams ir saugumo politikai atsistatydina pagal 18 straipsnio 1 dalyje nustatyt ą proced ūrą, jei to 
reikalauja pirmininkas.  
7. Atsižvelgdama į Europos Parlamento rinkimus ir atitinkamai pasikonsultavusi, Europos Vadov ų 
Taryba, spr ęsdama kvalifikuota bals ų dauguma, si ūlo Europos Parlamentui kandidat ą į Komisijos 
pirmininkus. Š į kandidat ą išrenka Europos Parlamentas j į sudaran čių nari ų bals ų dauguma. Jei šis 
kandidatas nesurenka reikalaujamos bals ų daugumos, Europos Vadov ų Taryba kvalifikuota balsų 
dauguma per vien ą m ėnes į pasi ūlo nauj ą kandidat ą, kur į Europos Parlamentas renka pagal t ą pa čią 
proced ūrą. 
Taryba bendru sutarimu su išrinktuoju pirmininku patvirtina s ąraš ą kit ų asmen ų, kuriuos ji si ūlo 
skirti Komisijos nariais. Jie parenkami remiantis valstybi ų nari ų si ūlymais pagal 3 dalies antrojoje 
pastraipoje ir 5 dalies antrojoje pastraipoje nustatytus kriterijus.  
Pirminink ą, S ąjungos vyriausi ąjį įgaliotin į bendrai užsienio ir saugumo politikai ir kitus Komisijos 
narius kolektyviai balsuodamas tvirtina Europos Parlamentas. Remiantis šiuo patvirtinimu, Komisij ą 
kvalifikuota balsų dauguma skiria Europos Vadov ų Taryba. 
8. Komisija kolektyviai yra atskaitinga Europos Parlam entui. Europos Parlamentas gali balsuoti d ėl 
pasi ūlymo pareikšti nepasitik ėjim ą Komisija pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 234 
straipsnyje nustatytą proced ūrą. Jei toks pasi ūlymas priimamas, Komisijos nariai atsistatydina kolek ­
tyviai, o S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai atsistatydina iš 
pareig ų, kurias jis vykdo Komisijoje.  
18 straipsnis  
1. Europos Vadov ų Taryba kvalifikuota balsų dauguma ir gavusi Komisijos pirmininko sutikim ą 
paskiria S ąjungos vyriausi ąjį įgaliotin į užsienio reikalams ir saugumo politikai. Europos Vadov ų 
Taryba gali nutraukti jo įgaliojimus pagal t ą pa čią proced ūrą. 
2. Vyriausiasis įgaliotinis vadovauja S ąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai. Savo pasi ū­
lymais jis prisideda prie šios politikos pl ėtojimo ir j ą vykdo pagal Tarybos suteikt ą mandat ą. Tas pats 
taikoma ir bendrai saugumo ir gynybos politikai.  
3. Vyriausiasis įgaliotinis pirmininkauja Užsienio reikal ų tarybai.LT C 83/26 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4. Vyriausiasis įgaliotinis yra vienas iš Komisijos pirmininko pavaduotoj ų. Jis užtikrina S ąjungos 
išorės veiksm ų nuoseklum ą. Komisijoje jis yra atsakingas už jos įsipareigojimus išor ės santyki ų srityje 
ir kit ų S ąjungos išor ės veiksm ų aspekt ų koordinavim ą. Vykdydamas šiuos įsipareigojimus Komisijoje 
ir tik ši ų įsipareigojim ų atžvilgiu, vyriausiasis į galiotinis privalo laikytis Komisijos proced ūrų tiek, kiek 
tai atitinka 2 ir 3 dalis.  
19 straipsnis  
1. Europos S ąjungos Teisingumo Teismas apima Teisingumo Teism ą, Bendrą jį Teism ą ir speciali ­
zuotus teismus. Jis užtikrina, kad aiškinant ir taikant Sutartis b ūtų laikomasi teis ės. 
Valstyb ės nar ės numato teisi ų gynimo priemones, b ūtinas užtikrinant veiksming ą teismin ę apsaug ą 
Sąjungos teisei priklausan čiose srityse.  
2. Teisingumo Teism ą sudaro po vien ą teis ėją iš kiekvienos valstyb ės nar ės. Jam padeda genera ­
liniai advokatai.  
Bendr ąjį Teismą sudaro ne mažiau kaip po vien ą teis ėją iš kiekvienos valstyb ės nar ės. 
Teisingumo Teismo teis ėjai ir generaliniai advokatai bei Bendrojo Teismo teis ėjai parenkami iš 
asmen ų, kuri ų nepriklausomumas nekelia abejoni ų ir kurie tenkina Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 253 ir 254 straipsniuose nustatytus reikalavimus. Valstybi ų nari ų vyriausybi ų bendru suta ­
rimu jie skiriami šešeriems metams. Baig ę kadencij ą teis ėjai ir generaliniai advokatai gali b ūti paski ­
riami iš naujo.  
3. Vadovaudamasis Sutartimis Europos S ąjungos Teisingumo Teismas:  
a) priima sprendimus d ėl valstyb ės nar ės, institucijos ar fizinio arba juridinio asmens pateikt ų 
ieškinių ; 
b) valstybi ų nari ų teism ų prašymu priima prejudicinius sprendimus d ėl S ąjungos teis ės išaiškinimo 
arba institucij ų priimt ų akt ų galiojimo; 
c) priima sprendimus kitais Sutartyse nustatytais atvejais.  
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TVIRTESNIO BENDRADARBIAVIMO NUOSTATOS  
20 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai bei EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
1. Siekdamos tarpusavyje nustatyti tvirtesnį bendradarbiavim ą srityse, kurios nepriklauso išimtinei 
Sąjungos kompetencijai, valstyb ės nar ės gali pasinaudoti S ąjungos institucijomis ir įgyvendinti savo 
kompetencij ą taikydamos atitinkamas Sutar čių nuostatas tokiu mastu ir tokia tvarka, kaip nustatyta 
šiame straipsnyje ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 326–334 straipsniuose.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/27
Tvirtesniu bendradarbiavimu siekiama prisid ėti prie S ąjungos tiksl ų įgyvendinimo, apsaugoti jos 
interesus ir stiprinti jos integracijos proces ą. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 328 
straipsnio nuostatas į tok į bendradarbiavim ą bet kuriuo metu gali įsitraukti visos valstyb ės nar ės. 
2. Kaip paskutin ę išeit į sprendim ą, leidžiant į tvirtesn į bendradarbiavim ą, priima Taryba, nusta čiusi, 
kad tokio bendradarbiavimo tiksl ų per pagr įstą laik ą S ąjunga kaip visuma negali pasiekti, ir su s ąlyga, 
kad jame dalyvauja bent devynios valstyb ės nar ės. Taryba priima sprendim ą Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 329 straipsnyje nustatyta tvarka.  
3. Visi Tarybos nariai gali dalyvauti svarstymuose, ta čiau balsuoja tik Tarybos nariai, atstovaujantys 
tvirtesniame bendradarbiavime dalyvaujan čioms valstyb ėms nar ėms. Balsavimo tvarka nustatyta 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 330 straipsnyje.  
4. Pagal tvirtesnio bendradarbiavimo nuostat ą priimti aktai privalomi tik jame dalyvaujan čioms 
valstybėms nar ėms. Jie nelaikomi  acquis , kuri ą turi perimti valstyb ės kandidat ės, stodamos į S ąjung ą, 
dalimi.  
V ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU S ĄJUNGOS IŠOR ĖS VEIKSMAIS, IR KONKRE ČIOS 
NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU BENDRA UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKA  
1 SKYRIUS  
BENDROSIOS NUOSTATOS D ĖL S ĄJUNGOS IŠOR ĖS VEIKSM Ų 
21 straipsnis 
1. S ąjungos veiksmai tarptautin ėje arenoje grindžiami principais, paskatinusiais jos pa čios suk ū­
rim ą, vystym ąsi ir pl ėtrą, ir kuri ų įgyvendinim ą ji skatina platesniame pasaulyje: demokratijos, teisin ės 
valstyb ės, žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus 
orumui, lygyb ės ir solidarumo principais bei Jungtini ų Taut ų Chartijos ir tarptautin ės teis ės princip ų 
laikymusi.  
Sąjunga siekia plėtoti santykius ir kurti partneryst ę su tre čiosiomis šalimis bei tarptautin ėmis, regio ­
nin ėmis arba pasaulin ėmis organizacijomis, kurios taip pat laikosi pirmojoje pastraipoje nurodyt ų 
princip ų. Ji skatina bendr ų problem ų daugiašalius sprendimus, ypa č priimamus Jungtini ų Taut ų 
strukt ūroje.  
2. S ąjunga nustato ir įgyvendina bendr ą politik ą ir veiksmus bei siekia aukšto lygio bendradarbia ­
vimo visose tarptautini ų santyki ų srityse, kad:  
a) apgint ų savo vertybes, pagrindinius interesus, saugum ą, nepriklausomybę ir vientisum ą;LT C 83/28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
b) įtvirtint ų ir remt ų demokratij ą, teisinę valstyb ę, žmogaus teises ir tarptautin ės teis ės principus;  
c) išsaugot ų taik ą, užkirst ų keli ą konfliktams ir stiprint ų tarptautin į saugum ą pagal Jungtini ų Taut ų 
Chartijos tikslus ir principus, taip pat pagal Helsinkio baigiamojo akto principus ir Paryžiaus 
Chartijos tikslus, įskaitant susijusiuosius su išor ės sienomis;  
d) skatint ų besivystan čių šali ų ekonomin į, socialin į ir aplinkos apsaugos tvar ų vystym ąsi, pirmiausia 
siekdama panaikinti skurd ą; 
e) skatint ų vis ų šali ų integracij ą į pasaulio ekonomik ą, įskaitant laipsnišk ą tarptautin ės prekybos 
apribojim ų panaikinim ą; 
f) prisid ėtų prie tarptautini ų priemoni ų, skirt ų aplinkos kokyb ės išsaugojimui ir gerinimui bei 
pasaulio gamtos ištekli ų tausojan čiam valdymui, siekiant užtikrinti tvar ų vystym ąsi, k ūrimo; 
g) pad ėtų tautoms, šalims ir regionams, susidū rusiems su gaivalin ėmis nelaim ėmis arba žmogaus 
sukeltomis katastrofomis; ir  
h) remt ų tarptautin ę sistem ą, grindžiam ą tvirtesniu daugiašaliu bendradarbiavimu ir tinkamu pasau ­
liniu valdymu.  
3. S ąjunga laikosi princip ų ir siekia tiksl ų, nurodyt ų 1 ir 2 dalyse, plė todama ir įgyvendindama 
savo išorės veiksmus šioje antraštin ėje dalyje ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo penktoje 
dalyje numatytose įvairiose srityse bei kit ų savo politikos kryp čių išorės aspektus.  
Sąjunga užtikrina savo išor ės veiksm ų įvairi ų sri čių bei j ų ir kit ų savo politikos kryp čių nuoseklum ą. 
Taryba ir Komisija, kurioms padeda S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo 
politikai, užtikrina š į nuoseklum ą ir bendradarbiauja šiuo tikslu.  
22 straipsnis  
1. Remdamasi 21 straipsnyje nurodytais principais ir tikslais, Europos Vadov ų Taryba nustato 
Sąjungos strateginius interesus ir tikslus.  
Europos Vadov ų Tarybos sprendimai d ėl S ąjungos strategini ų interes ų ir tikslų yra susij ę su bendra 
užsienio ir saugumo politika bei kitomis S ąjungos išor ės veiksm ų sritimis. Tokie sprendimai gali b ūti 
susij ę su S ąjungos santykiais su konkre čia šalimi arba regionu arba gali b ūti teminio pob ūdžio. Jie 
nustato j ų trukmę ir priemones, kuri ų S ąjunga ir valstyb ės nar ės tur ės imtis.  
Europos Vadov ų Taryba sprendžia vieningai, remdamasi rekomendacija, priimta pagal kiekvienai 
sri čiai nustatytas nuostatas. Europos Vadov ų Tarybos sprendimai įgyvendinami Sutartyse nustatyta 
tvarka.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/29
2. S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai bendros užsienio ir 
saugumo politikos srityje ir Komisija kitose išor ės veiksm ų srityse Tarybai gali teikti bendrus pasi ū­
lymus.  
2 SKYRIUS  
KONKRE ČIOS NUOSTATOS D ĖL BENDROS UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKOS  
1 SKIRSNIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
23 straipsnis 
Sąjunga pagal š į skyri ų vykdomuose savo veiksmuose tarptautin ėje arenoje vadovaujasi principais, 
siekia tikslų ir veiksmus vykdo remdamasi S ąjungos išor ės veiksm ų bendrosiomis nuostatomis, kurie 
pateikti 1 skyriuje.  
24 straipsnis  
(ES sutarties ex 11 straipsnis)  
1. S ąjungos kompetencija bendros užsienio ir saugumo politikos srityje apima visas užsienio 
politikos sritis ir visus su S ąjungos saugumu susijusius klausimus, įskaitant laipsnišk ą bendros 
gynybos politikos formavim ą, kuris sudarytų s ąlygas pereiti prie bendros gynybos.  
Bendrai užsienio ir saugumo politikai taikomos konkre čios taisykl ės ir proced ūros. Išskyrus atvejus, 
kai Sutartyse nustatyta kitaip, ją vieningai apibr ėžia ir įgyvendina Europos Vadov ų Taryba ir Taryba. 
Įstatymo gali ą turintys aktai n ėra priimami. Remiantis Sutartimis ši ą politik ą vykdo S ąjungos vyriau ­
siasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstyb ės nar ės. Sutartyse apibr ėžiamas 
specialus Europos Parlamento ir Komisijos vaidmuo šioje srityje. Europos S ąjungos Teisingumo 
Teismo jurisdikcijai nepriklauso šios nuostatos, išskyrus tai, kad jo jurisdikcijai priklauso perži ūrėti, 
kaip laikomasi šios Sutarties 40 straipsnio, ir perži ūrėti tam tikr ų sprendimų , nurodyt ų Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 275 straipsnio antrojoje pastraipoje, teis ėtum ą. 
2. Laikydamasi savo išor ės veiksm ų princip ų ir tiksl ų S ąjunga vykdo, apibr ėžia ir įgyvendina 
bendr ą užsienio ir saugumo politik ą, paremt ą valstybi ų nari ų politinio tarpusavio solidarumo pl ėto ­
jimu, bendros svarbos klausim ų nustatymu ir kuo didesniu valstybi ų nari ų veiksm ų suart ėjimu.  
3. Valstyb ės nar ės lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir bes ąlygiškai remia S ąjungos 
užsienio ir saugumo politik ą bei laikosi S ąjungos veiksm ų šioje srityje.LT C 83/30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Valstyb ės nar ės veikia išvien, kad stiprint ų ir pl ėtot ų savitarpio politin į solidarum ą. Jos nesiima joki ų 
veiksm ų, prieštaraujan čių S ąjungos interesams arba galin čių sumenkinti jos, kaip tarptautini ų santyki ų 
darną skatinan čios j ėgos, veiksmingum ą. 
Taryba ir vyriausiasis įgaliotinis užtikrina, kad b ūtų laikomasi ši ų princip ų. 
25 straipsnis  
(ES sutarties ex 12 straipsnis)  
Sąjunga vykdo bendr ą užsienio ir saugumo politik ą: 
a) apibr ėždama bendras gaires;  
b) priimdama sprendimus, nustatan čius: 
i) veiksmus, kuri ų S ąjunga turi imtis;  
ii) pozicijas, kurias S ąjunga turi priimti;  
iii) i ir ii papunk čiuose nurodyt ų sprendimų įgyvendinimo priemones;  
ir 
c) stiprindama sisteming ą valstybi ų nari ų bendradarbiavim ą įgyvendinant politik ą. 
26 straipsnis  
(ES sutarties ex 13 straipsnis)  
1. Europos Vadov ų Taryba nustato bendros užsienio ir saugumo politikos, įskaitant gynybinio 
pob ūdžio reikalus, S ąjungos strateginius interesus, tikslus ir apibr ėžia bendras gaires. Ji priima 
reikiamus sprendimus.  
Kai tai reikalinga dėl tarptautini ų įvyki ų, Europos Vadov ų Tarybos pirmininkas sušaukia Europos 
Vadov ų Tarybos neeilinį pos ėd į, kad nustatyt ų S ąjungos politikos strategines kryptis toki ų įvyki ų 
akivaizdoje.  
2. Taryba formuoja bendr ą užsienio ir saugumo politik ą ir priima šiai politikai apibr ėžti ir 
įgyvendinti b ūtinus sprendimus, remdamasi Europos Vadov ų Tarybos apibr ėžtomis bendromis 
gair ėmis ir strateginėmis kryptimis.  
Taryba ir S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrina S ąjungos 
veiksm ų vienyb ę, nuoseklum ą ir veiksmingum ą. 
3. Bendr ą užsienio ir saugumo politik ą vykdo vyriausiasis įgaliotinis ir valstyb ės nar ės, pasitelk ­
dami nacionalines ir S ąjungos priemones.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/31
27 straipsnis 
1. S ąjungos vyriausiasis į galiotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris pirmininkauja 
Užsienio reikal ų tarybai, savo pasi ūlymais prisideda prie bendros užsienio ir saugumo politikos 
pl ėtojimo bei užtikrina Europos Vadov ų Tarybos ir Tarybos priimt ų sprendimų įgyvendinim ą. 
2. Bendros užsienio ir saugumo politikos reikalais S ąjungai atstovauja vyriausiasis įgaliotinis. 
Sąjungos vardu jis veda politin į dialog ą su tre čiomis šalimis ir išreiškia S ąjungos pozicij ą tarptautin ėse 
organizacijose ir tarptautin ėse konferencijose.  
3. Vykdyti įgaliojimus vyriausiajam įgaliotiniui padeda Europos išor ės veiksm ų tarnyba. Savo darbe 
ši tarnyba bendradarbiauja su valstybi ų nari ų diplomatin ėmis tarnybomis, o j ą sudaro Tarybos 
generalinio sekretoriato ir Komisijos atitinkam ų padalini ų pareig ūnai bei valstybi ų nari ų nacionalini ų 
diplomatini ų tarnyb ų komandiruotas personalas. Europos išor ės veiksm ų tarnybos struktū ra ir 
veikimas nustatomi Tarybos priimtu sprendimu. Taryba sprendžia remdamasi vyriausiojo įgaliotinio 
pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei gavusi Komisijos pritarim ą. 
28 straipsnis  
(ES sutarties ex 14 straipsnis)  
1. Kai d ėl tarptautin ės situacijos S ąjungai reikia operatyviai veikti, reikalingus sprendimus priima 
Taryba. Nustatomi j ų tikslai, sritys, priemonės, kurias S ąjunga gali naudoti, prireikus – j ų trukm ė, ir 
įgyvendinimo s ąlygos.  
Jei pasikei čia aplinkybės, turin čios esmin ės įtakos tokiu sprendimu sprendžiamam klausimui, Taryba 
persvarsto to sprendimo principus bei tikslus ir priima reikiamus sprendimus.  
2. 1 dalyje nurodyti sprendimai įpareigoja valstybes nares laikytis nusistatyt ų pozicij ų ir savo 
veikloje jomis vadovautis.  
3. Jei, vadovaujantis 1 dalyje nurodytu sprendimu, numatoma nustatyti tam tikr ą nacionalin ę 
pozicij ą arba imtis nacionalini ų veiksm ų, atitinkama valstyb ė nar ė informacij ą turi pateikti laiku, 
kad prireikus b ūtų galima iš anksto pasikonsultuoti Taryboje. Reikalavimas iš anksto pateikti infor ­
macij ą netaikomas priemon ėms, kuriomis Tarybos sprendimai tik perkeliami į nacionalin į lygmen į. 
4. Jei pasikeitus situacijai ir neperži ūrėjus 1 dalyje nurodyto Tarybos sprendimo iškyla neišven ­
giama b ūtinyb ė, valstybės nar ės, atsižvelgdamos į min ėto sprendimo bendrus tikslus, skubos tvarka 
gali imtis b ūtin ų priemoni ų. Apie visas tokias priemones atitinkama valstybė nar ė nedelsdama infor ­
muoja Taryb ą. 
5. Jei vykdant šiame straipsnyje nurodyt ą sprendimą iškyla dideli ų sunkum ų, valstyb ė nar ė apie 
juos praneša Tarybai, kuri juos aptaria ir ieško tinkam ų sprendimų . Tokie sprendimai neturi prieš ­
tarauti 1 dalyje nurodyto sprendimo tikslams ar menkinti jo veiksmingumo.LT C 83/32 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
29 straipsnis  
(ES sutarties ex 15 straipsnis)  
Taryba priima sprendimus, kuriais išreiškiamas S ąjungos poži ūris į tam tikrą geografinio arba teminio 
pob ūdžio reikal ą. Valstyb ės nar ės užtikrina, kad j ų nacionalinė politika atitikt ų S ąjungos pozicijas.  
30 straipsnis  
(ES sutarties ex 22 straipsnis)  
1. Kiekviena valstyb ė nar ė, S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai 
arba vyriausiasis įgaliotinis pritariant Komisijai gali perduoti Tarybai svarstyti kiekvien ą su bendra 
užsienio ir saugumo politika susijus į klausim ą ir atitinkamai teikti Tarybai iniciatyvas arba pasi ū­
lymus.  
2. Tais atvejais, kai reikalingas skubus sprendimas, vyriausiasis įgaliotinis savo iniciatyva arba 
valstyb ės nar ės prašymu per keturiasdešimt aštuonias valandas, o nepaprastosios pad ėties atveju – 
dar grei čiau sušaukia neeilin į Tarybos pos ėd į. 
31 straipsnis  
(ES sutarties ex 23 straipsnis)  
1. Sprendimus pagal š į skyri ų vieningai spr ęsdamos priima Europos Vadov ų Taryba ir Taryba, 
išskyrus atvejus, kai šiame skyriuje numatyta kitaip. Įstatymo gali ą turintys aktai n ėra priimami.  
Bet kuri balsuojant susilaikiusi Tarybos nar ė savo susilaikym ą gali pateisinti padarydama oficial ų 
pareiškim ą pagal ši ą pastraip ą. Tokiu atveju ji n ėra įpareigojama taikyti sprendimo, bet pripaž įsta, 
kad tas sprendimas įpareigoja S ąjung ą. Atitinkama valstyb ė nar ė, paisydama savitarpio solidarumo, 
nesiima joki ų veiksm ų, galin čių prieštarauti arba kliudyti tuo sprendimu grindžiamai S ąjungos veiklai, 
o kitos valstyb ės nar ės gerbia jos pozicij ą. Jei šitaip savo susilaikymą pateisinusios Tarybos narės 
sudaro ne mažiau kaip treč dal į valstybi ų nari ų, atstovaujan čių ne mažiau kaip tre čdaliui S ąjungos 
gyventoj ų, sprendimas nepriimamas.  
2. Nukrypdama nuo 1 dalies nuostat ų, Taryba kvalifikuota bals ų dauguma:  
— priima S ąjungos veiksmus nustatan čius arba pozicij ą apibr ėžian čius sprendimus remdamasi su 
Sąjungos strateginiais interesais ir tikslais susijusiu Europos Vadov ų Tarybos sprendimu, nurodytu 
22 straipsnio 1 dalyje;  
— priima S ąjungos veiksmus nustatant į arba pozicij ą apibr ėžiantį sprendimą , remdamasi pasi ūlymu, 
kur į pateikia S ąjungos vyriausiasis į galiotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai Europos 
Vadov ų Tarybos specialiu prašymu, jos pa čios arba vyriausiojo įgaliotinio iniciatyva;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/33
— priima visus sprendimus, įgyvendinan čius sprendimą , kuris nustato S ąjungos veiksmus arba 
apibr ėžia S ąjungos pozicij ą; 
— skiria specialų įgaliotinį pagal 33 straipsn į. 
Jei Tarybos nar ė pareiškia, kad dėl esmini ų ir konkre čiai nurodyt ų su nacionaline politika susijusi ų 
priežas čių ji neketina pritarti sprendimui, priimamam kvalifikuota bals ų dauguma, d ėl jo nebalsuo ­
jama. Vyriausiasis įgaliotinis, glaudžiai konsultuodamasis su atitinka ma valstybe nare, ieško jai priim ­
tino sprendimo. Jeigu jam nepavyksta, Taryba kvalifikuota bals ų dauguma gali prašyti, kad tas 
klausimas b ūtų perduotas Europos Vadov ų Tarybai vieningai priimti sprendim ą. 
3. Europos Vadov ų Taryba gali vieningai priimti sprendim ą, nustatant į, kad Taryba sprendim ą 
priima kvalifikuota bals ų dauguma ir kitais 2 dalyje nenurodytais atvejais.  
4. 2 ir 3 dalys netaikomos karinio arba gynybinio pob ūdžio sprendimams.  
5. Proced ūrinius klausimus Taryba sprendžia savo nari ų bals ų dauguma.  
32 straipsnis  
(ES sutarties ex 16 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės Europos Vadov ų Taryboje ir Taryboje viena su kita konsultuojasi visais bendro 
intereso užsienio ir saugumo politikos reikalais, siekdamos apibr ėžti bendr ą poži ūrį. Prieš imdamasi 
bet kokio veiksmo tarptautin ėje arenoje ar prieš prisiimdama bet kok į įsipareigojim ą, kuris gali tur ėti 
įtakos S ąjungos interesams, kiekviena valstyb ė nar ė su kitomis tariasi Europos Vadov ų Taryboje arba 
Taryboje. Valstyb ės nar ės savo veiksm ų suart ėjimu užtikrina, kad S ąjunga yra paj ėgi įtvirtinti savo 
interesus ir savo vertybes tarptautin ėje arenoje. Valstyb ės nar ės yra tarpusavyje solidarios.  
Europos Vadov ų Tarybai ar Tarybai apibr ėžus S ąjungos bendr ą poži ūrį pagal pirm ąją pastraip ą, 
Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybi ų nari ų užsienio 
reikal ų ministrai koordinuoja savo veiklą Taryboje.  
Valstybi ų nari ų diplomatin ės misijos bei S ąjungos delegacijos tre čiosiose šalyse ir prie tarptautini ų 
organizacij ų bendradarbiauja ir prisideda rengiant ir į gyvendinant bendr ą poži ūrį. 
33 straipsnis  
(ES sutarties ex 18 straipsnis)  
Taryba S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasi ūlymu gali skirti 
special ų įgaliotin į ir suteikti jam įgaliojimus konkre čiais politikos klausimais. Specialusis įgaliotinis 
vykdo savo įgaliojimus priži ūrint vyriausiajam įgaliotiniui.LT C 83/34 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
34 straipsnis  
(ES sutarties ex 19 straipsnis)  
1. Valstyb ės nar ės koordinuoja savo veikl ą tarptautin ėse organizacijose ir tarptautin ėse konferen ­
cijose. Tokiuose forumuose jos palaiko S ąjungos pozicijas. Šio koordinavimo organizavim ą užtikrina 
Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai.  
Tarptautin ėse organizacijose ir tarptautin ėse konferencijose, kuriose dalyvauja ne visos valstyb ės 
nar ės, dalyvaujan čiosios palaiko S ąjungos pozicijas.  
2. Laikantis 24 straipsnio 3 dalies valstyb ės nar ės, atstovaujamos tarptautin ėse organizacijose arba 
tarptautin ėse konferencijose, kuriose dalyvauja ne visos valstyb ės nar ės, informuoja nedalyvaujan čią­
sias valstybes nares bei vyriausi ąjį įgaliotin į visais bendro intereso reikalais.  
Valstyb ės nar ės, kurios yra ir Jungtini ų Taut ų Saugumo Tarybos nar ės, veikia išvien ir išsamiai 
informuoja kitas valstybes nares bei vyriausi ąjį įgaliotin į. Valstyb ės nar ės, kurios yra Saugumo 
Tarybos nar ės, vykdydamos savo funkcijas gins S ąjungos pozicijas ir interesus nepažeisdamos savo 
pareig ų pagal Jungtini ų Taut ų Chartijos nuostatas.  
Sąjungai apibr ėžus pozicij ą į Jungtini ų Taut ų Saugumo Tarybos darbotvark ę įtrauktu klausimu, 
Saugumo Taryboje pos ėdžiaujan čios valstyb ės nar ės prašo pakviesti vyriausi ąjį įgaliotin į S ąjungos 
pozicijai pristatyti.  
35 straipsnis  
(ES sutarties ex 20 straipsnis)  
Valstybi ų nari ų diplomatinės bei konsulin ės atstovyb ės ir S ąjungos delegacijos treč iosiose šalyse bei 
tarptautin ėse konferencijose, taip pat j ų atstovyb ės prie tarptautinių organizacij ų bendradarbiauja 
užtikrindamos sprendim ų, apibr ėžian čių S ąjungos pozicijas ir veiksmus, priimtus pagal š į skyri ų, 
laikym ąsi ir j ų įgyvendinim ą. 
Jos gerina bendradarbiavim ą keisdamosi informacija ir atlikdamos bendrus įvertinimus.  
Jos padeda įgyvendinti S ąjungos pilie čių teises į apsaug ą tre čiųjų šali ų teritorijoje pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 20 straipsnio 2 dalies c punkt ą ir pagal min ėtos Sutarties 23 straipsn į 
patvirtintas priemones.  
36 straipsnis  
(ES sutarties ex 21 straipsnis)  
Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai reguliariai konsultuojasi su 
Europos Parlamentu svarbiausiais bendros užsienio ir saugumo politikos bei bendros saugumo ir 
gynybos politikos aspektais bei esminiais pasirinkimo klausimais ir j į informuoja apie šių politikos 
kryp čių raid ą. Jis užtikrina, kad b ūtų tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento poži ūrį. Specialieji 
atstovai gali dalyvauti informuojant Europos Parlament ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/35
Europos Parlamentas gali teikti Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui paklausimus arba rekomendacijas. 
Jis du kartus per metus svarsto pažang ą, padaryt ą įgyvendinant bendr ą užsienio ir saugumo politik ą, 
įskaitant bendr ą saugumo ir gynybos politik ą. 
37 straipsnis  
(ES sutarties ex 24 straipsnis)  
Sąjunga gali sudaryti susitarimus su viena ar keliomis valstyb ėmis arba tarptautin ėmis organizacijomis 
šiame skyriuje numatytose srityse.  
38 straipsnis  
(ES sutarties ex 25 straipsnis)  
Nepažeisdamas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 240 straipsnio, Politinis ir saugumo komi ­
tetas stebi tarptautin ę pad ėtį bendrai užsienio ir saugumo politikai priklausan čiose srityse ir, Tarybos 
prašymu, S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai prašymu arba savo 
iniciatyva pateikdamas Tarybai nuomones, prisideda prie politikos kryp čių apibr ėžimo. Jis taip pat, 
nepažeisdamas vyriausiojo įgaliotinio įgaliojim ų, stebi sutart ų politikos kryp čių įgyvendinim ą. 
Šio skyriaus taikymo srityje Politinis ir saugumo komitetas Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsako ­
mybe atlieka 43 straipsnyje nurodyt ų krizi ų valdymo operacij ų politin ę kontrolę ir joms strategiškai 
vadovauja. 
Taryba gali įgalioti Komitet ą kriz ės valdymo tikslu ir metu, kaip nustato Taryba, priimti atitinkamus 
sprendimus, susijusius su tos operacijos politine prieži ūra ir strateginiu vadovavimu.  
39 straipsnis  
Laikantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 16 straipsnio ir nukrypstant nuo jo 2 dalies, Taryba 
priima sprendimą , nustatant į fizini ų asmen ų apsaugos valstyb ėms nar ėms tvarkant asmens duomenis, 
kai vykdoma veikla yra susijusi su šio skyriaus taikymo sritimi, taisykles ir laisvo toki ų duomen ų 
jud ėjimo taisykles. Nepriklausomos įstaigos kontroliuoja, kaip laikomasi t ų taisykli ų.LT C 83/36 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
40 straipsnis  
(ES sutarties ex 47 straipsnis)  
Bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimas nedaro poveikio Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 3–6 straipsniuose nurodyt ų S ąjungos kompetencij ų vykdymui Sutartyse nustatyt ų proced ūrų 
taikymui ir numatytų institucij ų įgaliojim ų atitinkamai apim čiai. 
Taip pat min ėtuose straipsniuose nurodytos politikos įgyvendinimas nedaro poveikio S ąjungos 
kompetencij ų pagal šį skyri ų vykdymui Sutartyse nustatyt ų proced ūrų taikymui ir numatyt ų institu ­
cij ų įgaliojim ų atitinkamai apim čiai. 
41 straipsnis  
(ES sutarties ex 28 straipsnis)  
1. Administracin ės išlaidos, kurias institucijos patiria įgyvendinant š į skyri ų, finansuojamos iš 
Sąjungos biudžeto.  
2. Einamosios išlaidos, susidaran čios įgyvendinant š į skyri ų, taip pat yra finansuojamos iš S ąjungos 
biudžeto, išskyrus tokias išlaidas, kurios atsiranda d ėl karinio arba gynybinio pob ūdžio operacij ų, ir 
atvejus, kai Taryba vieningai nusprendžia kitaip.  
Tais atvejais, kai išlaidos nefinansuojamos iš S ąjungos biudžeto, jas finansuoja valstyb ės nar ės pagal 
bendrojo nacionalinio produkto dyd į, jeigu Taryba vieningai nenusprendžia kitaip. Valstyb ės nar ės, 
kuri ų atstovai pagal 31 straipsnio 1 dalies antr ąją pastraip ą Taryboje yra padar ę oficial ų pareiškim ą, 
neprivalo prisid ėti prie išlaid ų, atsirandan čių d ėl karinio arba gynybinio pob ūdžio operacij ų, finansa ­
vimo. 
3. Taryba priima sprendim ą, nustatant į konkre čias proced ūras, garantuojan čias galimyb ę greitai 
pasinaudoti S ąjungos biudžeto asignavimais skubiam iniciatyvų bendros užsienio ir saugumo poli ­
tikos srityje finansavimui ir ypa č pasirengimui 42 straipsnio 1 dalyje ir 43 straipsnyje nurodytoms 
misijoms. Ji sprendžia pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.  
Iš S ąjungos biudžeto nefinansuojama pasirengimo 42 straipsnio 1 dalyje ir 43 straipsnyje nurody ­
toms misijoms veikla finansuojama iš valstybi ų nari ų įnašų sudaryto pradinio fondo.  
Taryba, remdamasi S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasi ū­
lymu, kvalifikuota bals ų dauguma priima sprendimus, nustatan čius: 
a) pradinio fondo įsteigimo ir finansavimo proced ūras, ypa č į fond ą skiriamas sumas;  
b) pradinio fondo administravimo proced ūras;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/37
c) finans ų kontrol ės proced ūras. 
Kai pagal 42 straipsnio 1 dal į ir 43 straipsn į numatyta misija negali b ūti finansuojama iš S ąjungos 
biudžeto, Taryba įgalioja vyriausi ąjį įgaliotin į naudotis šiuo fondu. Vyriausiasis įgaliotinis d ėl ši ų 
įgaliojim ų įgyvendinimo atsiskaito Tarybai.  
2 SKIRSNIS  
NUOSTATOS D ĖL BENDROS SAUGUMO IR GYNYBOS POLITIKOS  
42 straipsnis  
(ES sutarties ex 17 straipsnis)  
1. Bendra saugumo ir gynybos politika yra sud ėtin ė bendros užsienio ir saugumo politikos dalis. Ji 
užtikrina S ąjungos operaciniam veiksnumui reikalingus civilinius ir karinius paj ėgumus. S ąjunga gali 
jais naudotis vykdydama misijas už S ąjungos rib ų, skirtas taikos palaikymui, konflikt ų prevencijai ir 
tarptautinio saugumo stiprinimui laikantis Jungtini ų Taut ų Chartijos princip ų. Šiems uždaviniams 
vykdyti naudojami valstybi ų nari ų suteikti paj ėgumai.  
2. Bendra saugumo ir gynybos politika apima laipsnišk ą bendros S ąjungos gynybos politikos 
kūrim ą. Tai sudarys są lygas pereiti prie bendros gynybos, jei tok į sprendimą vieningai priims Europos 
Vadov ų Taryba. Tokiu atveju ji rekomenduoja valstyb ėms nar ėms tok į sprendimą priimti pagal j ų 
atitinkamus konstitucinius reikalavimus.  
Sąjungos politika pagal š į skirsn į nesumenkina tam tikr ų valstybi ų nari ų saugumo ir gynybos poli ­
tikos specifinio pob ūdžio, gerbia tam tikr ų valstybi ų nari ų, manan čių, kad j ų bendra gynyba yra 
įgyvendinama Šiaur ės Atlanto sutarties organizacijoje (NATO), įsipareigojimus pagal Šiaur ės Atlanto 
sutart į ir yra suderinama su toje struktū roje nustatyta bendra saugumo ir gynybos politika.  
3. Valstyb ės nar ės, siekdamos įgyvendinti bendrą saugumo ir gynybos politik ą, kad prisid ėtų prie 
Tarybos apibr ėžt ų tikslų įgyvendinimo, suteikia S ąjungai savo civilinius ir karinius paj ėgumus. Tos 
valstybės nar ės, kurios tarpusavyje suformuoja daugiašales paj ėgas, taip pat gali sudaryti galimyb ę 
pasinaudoti tomis paj ėgomis vykdant bendr ą saugumo ir gynybos politik ą. 
Valstyb ės nar ės įsipareigoja laipsniškai tobulinti savo karinius paj ėgumus. Gynybos paj ėgum ų pl ėto ­
jimo, mokslini ų tyrim ų, įsigijim ų ir ginkluot ės srityje agent ūra (toliau – Europos gynybos agent ūra) 
nustato operacinius poreikius, skatina priemones ši ų poreiki ų įgyvendinimui, padeda nustatyti ir 
prireikus įgyvendinti visas reikalingas priemones pramoninei ir technologinei gynybos sektoriaus 
bazei stiprinti, dalyvauja nustatant Europos paj ėgum ų ir ginkluot ės politik ą bei padeda Tarybai 
įvertinti karini ų paj ėgum ų tobulinim ą.LT C 83/38 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4. Sprendimai d ėl bendros saugumo ir gynybos politikos, įskaitant tuos, kurie skirti inicijuoti 
šiame straipsnyje numatyt ą misij ą, vieningai priimami Tarybos remiantis S ąjungos vyriausiojo įgalio ­
tinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasi ūlymu arba valstyb ės nar ės iniciatyva. Vyriausiasis 
įgaliotinis, prireikus kartu su Komisija, gali pasi ūlyti naudotis tiek nacionalin ėmis priemon ėmis, tiek 
Sąjungos instrumentais.  
5. Siekiant išsaugoti S ąjungos vertybes ir pasitarnauti jos interesams, Taryba gali pavesti grupei 
valstybi ų nari ų vykdyti misij ą S ąjungos sistemoje. Tokios misijos vykdym ą reglamentuoja 
44 straipsnis.  
6. Tos valstybės nar ės, kuri ų kariniai paj ėgumai atitinka aukštesnius kriterijus ir kurios tarpusavyje 
yra susaistytos didesniais įsipareigojimais šioje srityje, d ėl sud ėtingiausi ų misij ų nustato nuolatinį 
strukt ūrizuot ą bendradarbiavim ą S ąjungos sistemoje. Š į bendradarbiavim ą reglamentuoja 46 straipsnis. 
Jis neturi poveikio 43 straipsnio nuostatoms.  
7. Jei valstyb ė nar ė patiria karin ę agresij ą savo teritorijoje, kitos valstyb ės nar ės, vadovaudamosi 
Jungtini ų Taut ų chartijos 51 straipsniu, jos atžvilgiu yra įpareigotos jai teikti visokeriop ą įmanom ą 
pagalb ą ir param ą. Tai nepažeidžia kai kuri ų valstybi ų nari ų saugumo ir gynybos politikos specifikos.  
Įsipareigojimai ir bendradarbiavimas šioje srityje atitinka naryst ės Šiaur ės Atlanto sutarties organiza ­
cijoje įsipareigojimus, o Šiaur ės Atlanto sutarties organizacija išlieka valstybi ų, kurios yra jos nar ės, 
kolektyvin ės gynybos pagrindu ir jos įgyvendinimo forumu.  
43 straipsnis  
1. 42 straipsnio 1 dalyje nurodytas misijas, kurias vykdydama S ąjunga gali naudoti civilines ir 
karines priemones, sudaro bendri nusiginklavimo veiksmai, humanitarin ės ir gelb ėjimo, karinio 
konsultavimo ir pagalbos, konflikt ų prevencijos ir taikos palaikymo, kovini ų paj ėgų vykdomos krizi ų 
valdymo misijos, įskaitant taikdaryst ę ir pokonfliktinio stabilizavimo operacijas. Visos šios misijos gali 
prisid ėti kovojant su terorizmu, taip pat remiant tre čiąsias šalis, savo teritorijose kovojan čias prieš 
terorizm ą. 
2. Taryba priima sprendimus dėl misij ų, numatyt ų 1 dalyje, apibr ėžian čių j ų tikslus, apimt į ir 
bendruosius įgyvendinimo b ūdus. S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo 
politikai, priži ūrimas Tarybos bei palaikydamas glaud ų ir nuolatin į ryš į su Politiniu ir saugumo 
komitetu, užtikrina toki ų misij ų civilini ų ir karini ų aspekt ų koordinavim ą. 
44 straipsnis  
1. Sprendimais priimtais remiantis 43 straipsniu, Taryba gali pavesti įgyvendinti misij ą valstybi ų 
nari ų, kurios nori j ą vykdyti ir turi tam reikalingus paj ėgumus, grupei. Tokios valstyb ės nar ės kartu su 
Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai d ėl misijos valdymo susitaria 
tarpusavyje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/39
2. Misijos vykdyme dalyvaujan čios valstyb ės nar ės savo iniciatyva arba kitos valstyb ės nar ės 
prašymu reguliariai informuoja Taryb ą apie esam ą pad ėtį. Dalyvaujan čios valstyb ės nar ės nedels ­
damos kreipiasi į Taryb ą, jei misijos vykdymas sukelia sunkias pasekmes arba d ėl to reikia iš dalies 
keisti 1 dalyje nurodytuose sprendimuose apibr ėžtus misijos tikslą, apimt į ar b ūdus. Tokiais atvejais 
reikalingus sprendimus priima Taryba.  
45 straipsnis  
1. 42 straipsnio 3 dalyje nurodyta Europos gynybos agent ūra, kuri ą priži ūri Taryba, vykdo šias 
užduotis:  
a) padeda nustatyti valstybių nari ų karini ų paj ėgum ų tikslus ir įvertinti, kaip valstyb ės nar ės laikosi 
dėl paj ėgum ų duot ų įsipareigojim ų; 
b) skatina operacij ų vykdymo poreiki ų suderinim ą bei veiksming ų, suderinam ų įsigijimo metod ų 
pri ėmim ą; 
c) si ūlo daugiašalius projektus, siekiant į gyvendinti karinių paj ėgum ų tikslus, ir užtikrina valstybi ų 
nari ų įgyvendinam ų program ų koordinavim ą ir konkre čių bendradarbiavimo program ų valdym ą; 
d) remia mokslinius tyrimus gynybos technologij ų srityje bei koordinuoja ir planuoja bendrus moks ­
linius tyrimus ir paiešk ą techninių sprendim ų, tenkinan čių b ūsimus operacinius poreikius;  
e) padeda nustatyti ir, prireikus, įgyvendina visas gynybos sektoriaus pramon ės ir technologij ų 
pagrindo stiprinimui bei karini ų išlaid ų veiksmingumo didinimui naudingas priemones.  
2. Europos gynybos agent ūra yra atvira visoms valstyb ėms nar ėms, pageidaujan čioms dalyvauti jos 
veikloje. Taryba, spr ęsdama kvalifikuota bals ų dauguma, priima sprendim ą, apibr ėžiantį Agent ūros 
statut ą, b ūstin ės viet ą ir veiklos nuostatus. Tame sprendime atsižvelgiama į veiksmingo dalyvavimo 
Agent ūros veikloje lyg į. Agent ūroje sudaromos atskiros grup ės, jungian čios bendruose projektuose 
dalyvaujan čias valstybes nares. Kiek tai b ūtina Agent ūra savo užduotis vykdo palaikydama ryš į su 
Komisija.  
46 straipsnis  
1. 42 straipsnio 6 dalyje nurodytame nuolatiniame strukt ūrizuotame bendradarbiavime pageidau ­
jan čios dalyvauti valstyb ės nar ės, atitinkanč ios kriterijus ir prisi ėmusios įsipareigojimus d ėl karini ų 
paj ėgum ų, kurie nurodyti Protokole d ėl nuolatinio strukt ūrizuoto bendradarbiavimo, apie savo keti ­
nim ą praneša Tarybai ir S ąjungos vyriausiajam į galiotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai.  
2. Per tris m ėnesius nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo Taryba priima sprendim ą, nustatantį 
nuolatin į strukt ūrizuotą bendradarbiavim ą ir dalyvaujan čių valstybi ų nari ų s ąraš ą. Taryba sprendžia 
kvalifikuota balsų dauguma pasikonsultavusi su vyriausiuoju įgaliotiniu.LT C 83/40 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. Kiekviena valstyb ė nar ė, v ėliau pageidaujanti dalyvauti nuolatiniame strukt ūrizuotame bendra ­
darbiavime, apie savo ketinim ą praneša Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui.  
Taryba priima sprendimą , patvirtinant į atitinkamos valstyb ės nar ės, kuri atitinka Protokolo d ėl nuola ­
tinio strukt ūrizuoto bendradarbiavimo 1 ir 2 straipsniuose nurodytus kriterijus ir prisiima juose 
nurodytus įsipareigojimus, dalyvavim ą. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma pasikonsultavusi 
su vyriausiuoju įgaliotiniu. Balsavime dalyvauja tik dalyvaujan čioms valstyb ėms nar ėms atstovaujantys 
Tarybos nariai.  
Kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 
3 dalies a punkt ą. 
4. Jei dalyvaujanti valstyb ė nar ė nebeatitinka kriterij ų arba nebesugeba vykdyti įsipareigojim ų, 
nurodyt ų Protokolo d ėl nuolatinio strukt ūrizuoto bendradarbiavimo 1 ir 2 straipsniuose, Taryba 
gali priimti atitinkamos valstyb ės nar ės dalyvavim ą sustabdant į sprendimą . 
Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma. Balsavime dalyvauja tik Tarybos nariai, atstovaujantys 
dalyvaujan čioms valstyb ėms nar ėms, išskyrus atitinkam ą valstyb ę nar ę. 
Kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 
3 dalies a punkt ą. 
5. Kiekviena dalyvaujanti valstyb ė nar ė, kuri pageidauja pasitraukti iš nuolatinio strukt ūrizuoto 
bendradarbiavimo, apie savo sprendim ą praneša Tarybai, kuri pažymi, kad atitinkama valstyb ė nar ė 
nuolatiniame strukt ūrizuotame bendradarbiavime nebedalyvauja.  
6. Nuolatinio strukt ūrizuoto bendradarbiavimo sistemoje Tarybos priimti sprendimai ir rekomen ­
dacijos, išskyrus nurodytuosius 2–5 dalyse, priimami vieningai. Taikant ši ą dal į, bals ų vieningum ą 
sudaro tik dalyvaujan čių valstybi ų nari ų atstov ų balsai.  
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
47 straipsnis  
Sąjunga yra juridinis asmuo.  
48 straipsnis  
(ES sutarties ex 48 straipsnis)  
1. Sutartys gali b ūti iš dalies kei čiamos laikantis įprastos perži ūros proced ūros. Jos taip pat gali 
būti iš dalies kei čiamos laikantis supaprastint ų perži ūros proced ūrų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/41
Įprasta perži ūros proced ūra 
2. Bet kurios valstyb ės nar ės vyriausyb ė, Europos Parlamentas ar Komisija gali teikti Tarybai 
projektus d ėl Sutar čių keitimo. Šiais projektais, be kita ko, gali b ūti siekiama padidinti ar sumažinti 
Sutartimis S ąjungai suteikt ą kompetencij ą. Šiuos projektus Europos Vadov ų Tarybai teikia Taryba ir 
apie tai pranešama nacionaliniams parlamentams.  
3. Jei Europos Vadov ų Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Komisija, paprast ąja 
balsu dauguma priima sprendim ą nagrin ėti pasi ūlytus pakeitimus, Europos Vadov ų Tarybos pirmi ­
ninkas sušaukia nacionalini ų parlament ų atstov ų, valstybi ų nari ų vadov ų ar j ų vyriausybi ų vadov ų, 
Europos Parlamento ir Komisijos atstov ų konvent ą. D ėl institucini ų pakeitim ų pinig ų srityje taip pat 
konsultuojamasi su Europos centriniu banku. Konventas nagrin ėja projektus d ėl perži ūros ir bendru 
sutarimu priima 4 dalyje numatytai valstybi ų nari ų vyriausybi ų atstov ų konferencijai skirtą rekomen ­
dacij ą. 
Europos Vadov ų Taryba, gavusi Europos Parlamento pritarim ą, paprasta balsų dauguma gali nuspr ęsti 
nešaukti konvento, jei pasi ūlyt ų pakeitim ų apimtis neduoda tam pagrindo. Pastaruoju atveju Europos 
Vadov ų Taryba nustato įgaliojimus valstybi ų nari ų vyriausybi ų atstov ų konferencijai.  
4. Valstybi ų nari ų vyriausybi ų atstov ų konferencij ą šaukia Tarybos pirmininkas Sutar čių pakeiti ­
mams bendru sutarimu nustatyti.  
Pakeitimai įsigalioja visoms valstyb ėms nar ėms juos ratifikavus pagal savo atitinkamas konstitucines 
nuostatas.  
5. Jei pra ėjus dvejiems metams po Sutarties, iš dalies kei čian čios Sutartis, pasirašymo, keturi 
penktadaliai valstybi ų nari ų yra j ą ratifikav ę, o viena ar daugiau valstybi ų nari ų yra susidū rusios su 
sunkumais j ą ratifikuojant, šis klausimas perduodamas svarstyti Europos Vadov ų Tarybai.  
Supaprastintos perži ūros proced ūros 
6. Kiekvienos valstyb ės nar ės vyriausyb ė, Europos Parlamentas arba Komisija gali teikti Europos 
Vadov ų Tarybai projektus perži ūrėti visas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo tre čios dalies 
nuostatas dėl S ąjungos vidaus politikos ir veiksm ų arba j ų dal į. 
Europos Vadov ų Taryba gali priimti sprendim ą, iš dalies kei čiantį visas Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo tre čios dalies nuostatas arba j ų dal į. Europos Vadov ų Taryba, pasikonsultavusi su Europos 
Parlamentu ir Komisija, taip pat su Europos centriniu banku, institucini ų pakeitim ų pinig ų srityje 
atveju sprendžia vieningai. Šis sprendimas įsigalioja tik po to, kai j į pagal savo atitinkamas konsti ­
tucines nuostatas patvirtina valstyb ės nar ės. 
Antrojoje pastraipoje nurodytas sprendimas negali padidinti Sutartimis S ąjungai suteiktos kompeten ­
cijos.LT C 83/42 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
7. Kai Sutartyje dėl Europos S ąjungos veikimo arba šios Sutarties V antraštin ėje dalyje numatyta, 
kad Taryba sprendimus tam tikroje srityje arba tam tikru atveju priima vieningai, Europos Vadov ų 
Taryba gali priimti sprendim ą, leidžiant į Tarybai toje srityje arba tuo atveju priimti sprendim ą 
kvalifikuota bals ų dauguma. Ši pastraipa netaikoma karinio pob ūdžio sprendimams arba sprendi ­
mams gynybos srityje.  
Kai Sutartyje d ėl Europos S ąjungos veikimo numatyta, kad Taryba priima įstatymo gali ą turin čius 
aktus pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, Europos Vadov ų Taryba gali priimti sprendim ą, leidžiant į 
tokius aktus priimti pagal į prast ą teis ėkūros proced ūrą. 
Apie bet koki ą iniciatyv ą, kurios Europos Vadov ų Taryba imasi remdamasi pirmą ja arba antr ąja 
pastraipa, pranešama nacionaliniams parlamentams. Jei per šešis m ėnesius nuo tokio pranešimo 
dienos nacionalinis parlamentas pareiškia nepritarim ą, pirmoje arba antrojoje pastraipoje nurodytas 
sprendimas n ėra priimamas. Jei nepritarimas nepareiškiamas, Europos Vadov ų Taryba gali priimti 
min ėtą sprendimą . 
Europos Vadov ų Taryba, gavusi Europos Parlamento savo nari ų bals ų dauguma patvirtint ą pritarim ą, 
pirmoje arba antrojoje pastraipoje nurodytus sprendimus priima vieningai.  
49 straipsnis  
(ES sutarties ex 49 straipsnis)  
Kiekviena Europos valstyb ė, gerbianti 2 straipsnyje nurodytas vertybes ir įsipareigojusi jas remti, gali 
pareikšti nor ą tapti S ąjungos nare. Apie tok į prašym ą pranešama Europos Parlamentui ir nacionali ­
niams parlamentams. S ąjungos nare tapti norinti valstyb ė pateikia prašym ą Tarybai, kuri, pasikon ­
sultavusi su Komisija ir gavusi Europos Parlamento nari ų bals ų daugumos pritarim ą, sprendžia 
vieningai. Atsižvelgiama į tinkamumo narystei kriterijus, d ėl kuri ų susitar ė Europos Vadov ų Taryba. 
Pri ėmimo są lygos ir sutar čių, kuriomis grindžiama S ąjunga, pritaikomosios pataisos, reikalingos 
tokiam pri ėmimui, nustatomos valstybi ų nari ų ir paraišk ą pateikusios valstyb ės susitarimu. Šis susi ­
tarimas pateikiamas visoms susitarian čioms valstyb ėms ratifikuoti pagal j ų atitinkamas konstitucines 
nuostatas.  
50 straipsnis  
1. Bet kuri valstyb ė nar ė pagal savo konstitucines nuostatas gali nuspr ęsti išstoti iš S ąjungos.  
2. Nusprendusi išstoti iš S ąjungos valstyb ė nar ė apie savo ketinim ą praneša Europos Vadov ų 
Tarybai. Vadovaudamasi Europos Vadov ų Tarybos pateiktomis gair ėmis, S ąjunga susidera ir sudaro 
su ta valstybe susitarim ą, kuriame nustatoma išstojimo iš S ąjungos tvarka atsižvelgiant į pagrindinius 
būsim ų tos valstyb ės santyki ų su S ąjunga principus. D ėl šio susitarimo deramasi pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 218 straipsnio 3 dal į. Gavusi Europos Parlamento pritarim ą, j į S ąjungos 
vardu sudaro Taryba spr ęsdama kvalifikuota balsų dauguma.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/43
3. Jei Europos Vadov ų Taryba, susitarusi su išstojan čia valstybe nare, vieningai nenusprendžia 
prat ęsti termino, Sutartys tai valstybei nustoja galioti nuo susitarimo d ėl išstojimo įsigaliojimo dienos 
arba, jei tokio susitarimo n ėra, pra ėjus dvejiems metams po to, kai gaunamas šio straipsnio 2 dalyje 
nurodytas pranešimas.  
4. Taikant 2 ir 3 dal į, Europos Vadov ų Tarybos ar Tarybos narys, atstovaujantis išstojan čiai 
valstybei narei, nedalyvauja Europos Vadov ų Taryboje ar Taryboje dėl išstojan čios valstyb ės vykstan ­ 
čiose diskusijose ar d ėl jos priimant sprendimus.  
Kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 
3 dalies b punkt ą. 
5. Jei iš S ąjungos išstojusi valstyb ė v ėl prašo j ą priimti į S ąjung ą, tokiam prašymui taikoma 49 
straipsnyje nustatyta tvarka.  
51 straipsnis 
Prie Sutar čių pridedami protokolai ir priedai sudaro neatskiriam ą Sutar čių dal į. 
52 straipsnis 
1. Ši Sutartis taikoma Belgijos Karalystei, Bulgarijos Respublikai, Čekijos Respublikai, Danijos 
Karalystei, Vokietijos Federacinei Respublikai, Estijos Respublikai, Airijai, Graikijos Respublikai, Ispa ­
nijos Karalystei, Pranc ūzijos Respublikai, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, 
Lietuvos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Vengrijos Respublikai, Maltos Respublikai, 
Nyderlandų Karalystei, Austrijos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Portugalijos Respublikai, Rumu ­
nijai, Slov ėnijos Respublikai, Slovakijos Respublikai, Suomijos Respublikai, Švedijos Karalystei bei 
Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalystei.  
2. Teritorin ė Sutar čių taikymo sritis patikslinta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 355 
straipsnyje.  
53 straipsnis  
(ES sutarties ex 51 straipsnis)  
Ši Sutartis sudaryta neribotam laikui.  
54 straipsnis  
(ES sutarties ex 52 straipsnis)  
1. Aukštosios Susitarian čios Šalys ši ą Sutart į ratifikuoja pagal savo atitinkamas konstitucines 
nuostatas. Ratifikavimo dokumentai deponuojami Italijos Respublikos Vyriausybei.LT C 83/44 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Ši Sutartis įsigalioja 1993 m. sausio 1 d., jeigu visi ratifikavimo dokumentai jau bus deponuoti, 
arba, jei taip nepadaroma, pirm ą kito m ėnesio dien ą po to, kai ratifikavimo dokumentus deponuoja 
paskutin ė valstyb ė signatar ė. 
55 straipsnis  
(ES sutarties ex 53 straipsnis)  
1. Ši vienu originaliu egzemplioriumi sudaryta Sutartis, kurios tekstai airi ų, angl ų, čekų, bulgar ų, 
dan ų, estų , graik ų, ispan ų, ital ų, latvi ų, lenk ų, lietuvi ų, maltie čių, oland ų, portugal ų, pranc ūzų, 
rumun ų, slovak ų, slov ėn ų, suomi ų, šved ų, vengr ų ir vokie čių kalbomis yra autentiški, deponuojama 
Italijos Respublikos Vyriausyb ės archyvuose, o Italijos Respublikos Vyriausyb ė patvirtint ą Sutarties 
kopij ą perduoda kit ų valstybi ų signatari ų vyriausyb ėms.  
2. Ši Sutartis gali b ūti išversta ir į bet kurias kitas valstybi ų nari ų nustatytas kalbas, kurios pagal 
šių valstybi ų nari ų konstitucin ę tvark ą yra oficialios kalbos visoje j ų teritorijoje arba jos dalyje. 
Atitinkamos valstyb ės nar ės pateikia patvirtint ą toki ų vertim ų kopij ą, kuri yra deponuojama Tarybos 
archyvuose.  
TAI PALIUDYDAMI  ši ą Sutart į pasiraš ė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.  
Sudaryta t ūkstantis devyni šimtai devyniasdešimt antr ų met ų vasario septint ą dien ą Mastrichte.  
(pasirašiusi ųjų s ąrašas nepateikiamas)LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/45
PROTOKOLAILT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/201

PROTOKOLAS (Nr. 1)  
D ĖL NACIONALINI Ų PARLAMENT Ų VAIDMENS 
EUROPOS S ĄJUNGOJE  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRISIMINDAMOS , kad nacionalini ų parlament ų vykdomas nuodugnus savo vyriausybi ų veiklos, susiju ­
sios su Europos S ąjungos veikla, tikrinimas yra kiekvienos valstyb ės nar ės konkre čios konstitucin ės 
strukt ūros bei praktikos dalykas,  
NOR ĖDAMOS  skatinti nacionalinius parlamentus aktyviau dalyvauti Europos S ąjungos veikloje ir pl ėsti 
jų galimybes reikšti savo nuomon ę d ėl Europos S ąjungos įstatymo gali ą turin čių akt ų projekt ų ir d ėl 
kit ų juos ypa č dominan čių dalyk ų, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
INFORMACIJA NACIONALINIAMS PARLAMENTAMS  
1 straipsnis  
Savo konsultacinio pob ūdžio dokumentus (žali ąją knyg ą, balt ąją knyg ą ir komunikatus), kai jie 
paskelbiami, Komisija tiesiogiai perduoda nacionaliniams parlamentams. Metines teis ėkūros 
programas ir visus kitus teis ėkūros planavimo ar politikos strateginius dokumentus ji taip pat 
perduoda nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu metu kaip ir Europos Parlamentui ir Tarybai.  
2 straipsnis  
Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiami įstatymo gali ą turin čių akt ų projektai perduodami nacio ­
naliniams parlamentams.  
Šiame protokole „ įstatymo gali ą turin čio akto projektas“ – tai Komisijos pasi ūlymai, valstybi ų nari ų 
grup ės iniciatyvos, Europos Parlamento iniciatyvos, Teisingumo Teismo prašymai, Europos centrinio 
banko rekomendacijos ir Europos investicij ų banko prašymai d ėl įstatymo gali ą turin čio akto 
pri ėmimo.  
Komisija savo pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus tiesiogiai perduoda nacionaliniams 
parlamentams tuo pa čiu metu kaip ir Europos Parlamentui ir Tarybai.  
Europos Parlamentas savo pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus tiesiogiai perduoda 
nacionaliniams parlamentams.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/203
Valstybi ų nari ų grup ės, Teisingumo Teismo, Europos centrinio banko ar Europos investicij ų banko 
pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus Taryba perduoda nacionaliniams parlamentams.  
3 straipsnis  
Protokole d ėl subsidiarumo ir proporcingumo princip ų taikymo nustatyta tvarka nacionaliniai parla ­
mentai gali pateikti Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkams pagr įstą nuomon ę d ėl 
įstatymo gali ą turin čio akto projekto atitikimo subsidiarumo principui.  
Jei įstatymo gali ą turinč io akto projekt ą si ūlo valstybi ų nari ų grup ė, Tarybos pirmininkas pagr įstą 
nuomon ę (nuomones) perduoda t ų valstybi ų nari ų vyriausyb ėms. 
Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą siū lo Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar 
Europos investicij ų bankas, Tarybos pirmininkas pagr įstą nuomon ę (nuomones) perduoda atitinkamai 
institucijai ar organui.  
4 straipsnis  
Nuo momento, kai visomis oficialiomis S ąjungos kalbomis nacionaliniams parlamentams pateikiamas 
įstatymo gali ą turin čio akto projektas, iki jo į traukimo į preliminari ą Tarybos pos ėdži ų darbotvark ę 
jam priimti arba pozicijai priimti pagal teis ėk ūros proced ūrą, turi praeiti aštuonios savait ės. Išimtys 
įmanomos skubos atvejais, kuri ų motyvai nurodomi Tarybos akte arba pozicijoje. Per tas aštuonias 
savaites susitarimas d ėl įstatymo gali ą turin čio akto projekto gali b ūti priimamas tik deramai pagr įs­
tais skubos atvejais. Išskyrus deramai pagr įstus skubos atvejus, nuo įstatymo gali ą turin čio akto 
projekto įtraukimo į preliminari ą Tarybos pos ėdži ų darbotvark ę iki pozicijos pri ėmimo turi praeiti 
dešimt dien ų. 
5 straipsnis  
Tarybos pos ėdži ų darbotvark ės ir rezultatai, įskaitant pos ėdži ų, kuriuose Taryba svarsto įstatymo gali ą 
turin čių akt ų projektus, protokolus, tiesiogiai perduodami nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu 
metu kaip ir valstybi ų nari ų vyriausyb ėms.  
6 straipsnis  
Kai Europos Vadov ų Taryba ketina pasiremti Europos S ąjungos sutarties 48 straipsnio 7 dalies 
pirm ąja ar antr ąja pastraipa, nacionaliniams parlamentams turi b ūti pranešama apie Europos Vadov ų 
Tarybos iniciatyv ą ne vėliau kaip prieš šešis m ėnesius iki bet kokio sprendimo pri ėmimo.  
7 straipsnis  
Audito R ūmai savo metin ę ataskait ą perduoda susipažinti nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu 
metu kaip ir Europos Parlamentui ir Tarybai.LT C 83/204 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
8 straipsnis  
Kai nacionalin ę parlamentin ę sistem ą sudaro ne vieneri r ūmai, 1–7 straipsniai taikomi kiekvieniems 
rūmams.  
II ANTRAŠTINĖ DALIS  
TARPPARLAMENTINIS BENDRADARBIAVIMAS  
9 straipsnis  
Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai kartu nustato, kaip S ąjungoje veiksmingai ir regu ­
liariai organizuoti bei skatinti tarpparlamentin į bendradarbiavim ą. 
10 straipsnis  
Sąjungos reikal ų parlamentini ų komitet ų konferencija gali pateikti bet kok į, jos nuomone, tinkam ą 
pasi ūlym ą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Ši konferencija taip pat skatina nacionalinius 
parlamentus ir Europos Parlament ą, įskaitant j ų specialiuosius komitetus, keistis informacija ir 
geriausia praktika. Ji taip pat gali organizuoti tarpparlamentines konferencijas konkre čiais klausimais, 
ypa č skirtas bendrai užsienio ir saugumo politikai, įskaitant bendr ą saugumo ir gynybos politik ą, 
svarstyti. Konferencijos pasi ūlymai nevaržo nacionalini ų parlament ų ir iš anksto nenulemia jų pozi ­
cij ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/205
PROTOKOLAS (Nr. 2)  
D ĖL SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO 
PRINCIP Ų TAIKYMO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  užtikrinti, kad sprendimai b ūtų priimami kiek įmanoma ar čiau S ąjungos pilie čių, 
NUSPRENDUSIOS  nustatyti Europos S ąjungos sutarties 3b straipsnyje numatyt ų subsidiarumo ir propor ­
cingumo princip ų taikymo są lygas bei sukurti ši ų princip ų taikymo steb ėsenos sistem ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Kiekviena institucija užtikrina, kad nuolat b ūtų laikomasi Europos S ąjungos sutarties 3b straipsnyje 
nustatyt ų subsidiarumo ir proporcingumo princip ų. 
2 straipsnis  
Prieš si ūlydama įstatymo gali ą turint į akt ą, Komisija pla čiai konsultuojasi. Konsultuojantis prireikus 
atsižvelgiama į regioninius ir vietinius numatom ų veiksm ų mastus. Ypatingos skubos atvejais Komi ­
sija toki ų konsultacij ų nerengia. Savo pasi ūlyme ji nurodo tokio sprendimo motyvus.  
3 straipsnis  
Šiame protokole „ įstatymo gali ą turin čio akto projektas“ – tai Komisijos pasi ūlymai, valstybi ų nari ų 
grup ės iniciatyvos, Europos Parlamento iniciatyvos, Teisingumo Teismo prašymai, Europos centrinio 
banko rekomendacijos ir Europos investicij ų banko prašymai d ėl įstatymo gali ą turin čio akto 
pri ėmimo.  
4 straipsnis  
Komisija savo įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus ir iš dalies pakeistus projektus perduoda vals ­
tybi ų nari ų nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu metu kaip ir S ąjungos teis ės akt ų leid ėjui. 
Europos Parlamentas savo įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus ir iš dalies pakeistus projektus 
perduoda nacionaliniams parlamentams.  
Valstybi ų nari ų grup ės, Teisingumo Teismo, Europos centrinio banko ar Europos investicij ų banko 
pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus ir iš dalies pakeistus projektus Taryba perduoda 
valstybi ų nari ų nacionaliniams parlamentams.LT C 83/206 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Priimtas Europos Parlamento teis ėkūros rezoliucijas ir Tarybos pozicijas pastarieji nedelsiant perduoda 
nacionaliniams parlamentams.  
5 straipsnis  
Įstatymo gali ą turin čių akt ų projektai yra pagrindžiami atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo 
principus. Bet kuriame įstatymo gali ą turinč io akto projekte tur ėtų b ūti išsamus paaiškinimas, 
leidžiantis įvertinti, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo princip ų. Šiame paaiškinime turė tų 
būti pateikta informacija, sudaranti galimyb ę įvertinti jo finansinio poveik į, o jei teikiama direktyva – 
jos poveikio reglamentavimui, kuris turi b ūti įgyvendintas valstyb ėje nar ėje, prireikus, įskaitant 
regionų teis ės aktus, įvertinim ą. Priežastys, d ėl kuri ų buvo padaryta išvada, kad S ąjungos tikslas 
gali b ūti geriau pasiektas S ąjungos lygiu, grindžiamos kokybiniais ir, kai tik įmanoma, kiekybiniais 
rodikliais. Įstatymo gali ą turin čių akt ų projektuose atsižvelgiama į b ūtinyb ę padaryti finansin ę arba 
administracin ę našt ą, tenkan čią S ąjungai, nacionalinėms vyriausyb ėms, region ų valdžios arba vietos 
savivaldos institucijoms, ūkio subjektams ir pilie čiams, minimali ą ir proporcing ą tikslui, kurį reikia 
pasiekti.  
6 straipsnis  
Bet kuris nacionalinis parlamentas ar bet kurie nacionalinio parlamento r ūmai per aštuonias savaites 
nuo įstatymo gali ą turin čio akto projekto S ąjungos oficialiomis kalbomis pateikimo gali pareikšti 
Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkams pagr įstą nuomon ę, nurodydami priežastis, 
dėl kuri ų, j ų manymu, tas projektas neatitinka subsidiarumo principo. Kai reikia konsultuotis su 
teis ėkūros gali ą turin čiais region ų parlamentais, konsultuojasi kiekvienas nacionalinis parlamentas 
arba nacionalinio parlamento r ūmai. 
Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą si ūlo valstybi ų nari ų grup ė, Tarybos pirmininkas nuomon ę 
perduoda t ų valstybi ų nari ų vyriausyb ėms. 
Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą siū lo Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar 
Europos investicij ų bankas, Tarybos pirmininkas pagr įstą nuomon ę perduoda atitinkamai institucijai 
ar organui.  
7 straipsnis  
1. Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą si ūlo Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bei tam 
tikrais atvejais valstybi ų nari ų grup ė, Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar Europos 
investicij ų bankas, jie atsižvelgia į pagr įstas nacionalini ų parlament ų arba nacionalini ų parlament ų 
rūm ų nuomones.  
Kiekvienas nacionalinis parlamentas turi du balsus, kuriuos pasiskirsto, remdamasis nacionaline 
parlamentine sistema. Kai parlamentin ę sistem ą sudaro dveji r ūmai, kiekvieni r ūmai turi po vien ą 
bals ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/207
2. Kai už pagr įstas nuomones, kad įstatymo gali ą turin čio akto projektas neatitinka subsidiarumo 
principo, atiduota ne mažiau kaip vienas tre čdalis vis ų nacionaliniams parlamentams pagal 1 dalies 
antr ąją pastraip ą skirt ų bals ų, projektas turi b ūti persvarstomas. Tuo atveju, kai įstatymo gali ą turin čio 
akto projektas, susij ęs su laisv ės, saugumo ir teisingumo erdve, pateikiamas remiantis Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 76 straipsniu, mažiausias atiduot ų bals ų skai čius turi sudaryti vien ą 
ketvirtadal į. 
Persvars čiusi projekt ą, Komisija arba tam tikrais atvejais valstybi ų nari ų grup ė, Europos Parlamentas, 
Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar Europos investicij ų bankas, jei jie si ūlo įstatymo 
gali ą turin čio akto projekt ą, gali nuspr ęsti jo nekeisti, iš dalies pakeisti arba j į atsiimti. Turi b ūti 
nurodytos tokio sprendimo motyvai.  
3. Be to, pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, kai už pagr įstas nuomones, kad pasi ūlymas d ėl 
įstatymo gali ą turin čio akto neatitinka subsidiarumo principo, atiduota ne mažiau kaip paprasta 
nacionaliniams parlamentams pagal 1 dalies antr ąją pastraip ą skirt ų bals ų dauguma, pasi ūlymas 
turi b ūti persvarstomas. Persvars čiusi pasi ūlym ą, Komisija gali nuspr ęsti jo nekeisti, iš dalies pakeisti 
arba j į atsiimti.  
Pasirinkdama nekeisti pasi ūlymo, Komisija pagr įstoje nuomon ėje turės pagr įsti, kod ėl, jos nuomone, 
pasi ūlymas atitinka subsidiarumo princip ą. Ši pagr įsta nuomon ė ir pagr įstos nacionalini ų parlament ų 
nuomon ės tur ės b ūti pateiktos ES teis ės akt ų leid ėjui, kad į jas b ūtų atsižvelgta vykdant proced ūrą: 
a) prieš užbaigiant pirm ąjį svarstym ą teis ės akt ų leid ėjas (Europos Parlamentas ir Taryba) išnagrin ėja, 
ar pasi ūlymas d ėl teis ės akto atitinka subsidiarumo princip ą, ypa č atsižvelgdami į priežastis, kurias 
nurod ė ir kurioms pritaria dauguma nacionalini ų parlament ų, bei į pagr įstą Komisijos nuomon ę; 
b) jeigu 55 % Tarybos narių dauguma arba Europos Parlamente atiduot ų bals ų dauguma teis ės akt ų 
leid ėjas mano, kad pasi ūlymas neatitinka subsidiarumo principo, pasi ūlymas d ėl įstatymo gali ą 
turin čio akto nesvarstomas.  
8 straipsnis  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso nagrin ėti ieškinius d ėl subsidiarumo 
princip ą pažeidžianč io įstatymo gali ą turin čio akto, pateiktus valstyb ės nar ės Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 230 straipsnyje nustatyta tvarka, arba kuriuos ji perdav ė laikydamasi savo teisin ės 
tvarkos savo nacionalinio parlamento arba jo r ūm ų vardu.  
Pagal min ėtame straipsnyje nustatytas taisykles Region ų komitetas taip pat gali pateikti tokius ieški ­
nius dėl įstatymo gali ą turin čių akt ų, kuriuos priimant remiantis Sutartimi d ėl Europos S ąjungos 
veikimo su juo turi b ūti konsultuojamasi.LT C 83/208 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9 straipsnis  
Kiekvienais metais Komisija pateikia Europos Vadov ų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai ir nacio ­
naliniams parlamentams ataskait ą d ėl Europos S ąjungos sutarties 3b straipsnio taikymo. Ši metin ė 
ataskaita taip pat perduodama Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetui bei Region ų komitetui.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/209
PROTOKOLAS (Nr. 3)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS TEISINGUMO TEISMO STATUTO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
SIEKDAMOS  išd ėstyti Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 281 straipsnyje numatyt ą Europos 
Sąjungos Teisingumo Teismo statut ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
1 straipsnis  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismas sudaromas ir veikia pagal Sutar čių, Europos atomin ės ener ­
gijos bendrijos steigimo sutarties (EAEB sutarties) ir šio Statuto nuostatas.  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TEIS ĖJAI IR GENERALINIAI ADVOKATAI  
2 straipsnis  
Kiekvienas teis ėjas, prieš prad ėdamas eiti savo pareigas, viešame Teisingumo Teismo posėdyje 
prisiekia savo pareigas atlikti nešališkai ir s ąžiningai ir saugoti Teismo pasitarim ų slaptum ą. 
3 straipsnis  
Teis ėjams suteikiamas imunitetas nuo jurisdikcijos. Baig ę eiti savo pareigas, jie ir toliau naudojasi 
imunitetu savo veiksm ų, atlikt ų einant teis ėjo pareigas, įskaitant pasisakymus žodžiu ir raštu, 
atžvilgiu.  
Teisingumo Teismas, pos ėdžiaudamas visos sud ėties, gali atšaukti tok į imunitet ą. Jeigu sprendimas 
susij ęs su Bendrojo Teismo ar specializuoto teismo nariu, Teismas sprendžia pasikonsultav ęs su 
atitinkamu teismu.  
Jei, Teismui atšaukus imunitet ą, vienam iš jo teis ėjų iškeliama baudžiamoji byla, bet kurioje iš 
valstybi ų nari ų jis gali b ūti teisiamas tik tokio teismo, kurio jurisdikcijai priklauso teisti aukš čiausi ų 
valstyb ės teism ų teis ėjus.LT C 83/210 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Protokolo d ėl Europos S ąjungos privilegij ų ir imunitet ų 11–14 ir 17 straipsniai Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo teis ėjams, generaliniams advokatams, teismo kancleriui ir praneš ėjų pavaduoto ­
jams taikomi nepažeidžiant pirmesnėse pastraipose nustatyt ų nuostat ų d ėl teis ėjų imuniteto nuo 
jurisdikcijos.  
4 straipsnis  
Teis ėjai negali eiti joki ų politini ų ar administracini ų pareig ų. 
Jie negali tur ėti jokio kito mokamo ar nemokamo darbo, išskyrus ypatingus atvejus, kai Taryba, 
spr ęsdama paprasta bals ų dauguma, padaro išimt į tuo klausimu.  
Pradė dami eiti savo pareigas, jie iškilmingai pasižada per savo kadencij ą ir jai pasibaigus gerbti su 
savo pareigomis susijusius įsipareigojimus, ypa č savo pareig ą s ąžiningai ir apdairiai elgtis nustoj ę eiti 
šias pareigas, sutikdami eiti tam tikras skiriam ąsias pareigas ar gauti tam tikr ą naud ą. 
Bet kokios su šiomis nuostatomis susijusios abejon ės sprendžiamos Teisingumo Teismo sprendimu. 
Jeigu sprendimas susij ęs su Bendrojo Teismo ar specializuoto teismo nariu, Teismas sprendžia pasi ­
konsultav ęs su atitinkamu teismu.  
5 straipsnis  
Išskyrus įprasto pakeitimo ar mirties atvej į, teis ėjas savo pareigas nustoja eiti, kai atsistatydina.  
Atsistatydindamas teisėjas savo atsistatydinimo pareiškim ą adresuoja Teisingumo Teismo pirmininkui, 
kuris j į persiun čia Tarybos pirmininkui. Tokiu b ūdu pranešus apie atsistatydinim ą, teis ėjo vieta tampa 
laisva. 
Išskyrus tuos atvejus, kai taikomos 6 straipsnio nuostatos, teis ėjas lieka eiti savo pareigas tol, kol jas 
perima j į kei čiantis teis ėjas.  
6 straipsnis  
Teis ėjas gali b ūti atleistas iš pareig ų arba netekti teisės į pensij ą ar kitas vietoj jos mokamas išmokas 
tiktai tuo atveju, jei Teisingumo Teismo teis ėjų ir generalini ų advokat ų vieninga nuomone jis nebea ­
titinka keliam ų reikalavim ų ar nevykdo su šiomis pareigomis susijusi ų įsipareigojim ų. Pats teis ėjas 
tokiuose svarstymuose nedalyvauja. Jeigu atitinkamas asmuo yra Bendrojo Teismo ar specializuoto 
teismo narys, Teismas sprendžia pasikonsultav ęs su atitinkamu teismu.  
Teismo kancleris perduoda Teismo sprendim ą Europos Parlamento pirmininkui bei Komisijos pirmi ­
ninkui ir praneša apie j į Tarybos pirmininkui.  
Pri ėmus sprendim ą atleisti teis ėją iš pareig ų, teis ėjo vieta tampa laisva pranešus apie š į sprendimą 
Tarybos pirmininkui.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/211
7 straipsnis  
Teis ėjas, turintis užimti Teismo nario, kurio kadencija dar nepasibaig ė, viet ą, skiriamas likusiam to 
nario kadencijos laikui.  
8 straipsnis  
2–7 straipsni ų nuostatos taikomos generaliniams advokatams.  
II ANTRAŠTINĖ  DALIS  
TEISINGUMO TEISMO ORGANIZACINIAI KLAUSIMAI  
9 straipsnis  
Kas treji metai yra keič iama dalis teis ėjų, pakaitomis kei čiami keturiolika ir trylika teisėj ų. 
Kas treji metai yra keič iama dalis generalini ų advokat ų. Kiekvien ą kart ą pakaitomis kei čiami keturi 
generaliniai advokatai.  
10 straipsnis  
Teismo kancleris Teisingumo Teismui prisiekia savo pareigas atlikti nešališkai ir s ąžiningai bei saugoti 
Teismo pasitarim ų slaptum ą. 
11 straipsnis  
Tais atvejais, kai Teismo kancleris negali dalyvauti Teisingumo Teismo pos ėdžiuose, Teismas pasir ū­
pina, kad kancler į pakeist ų kitas asmuo.  
12 straipsnis  
Kad Teisingumo Teismas gal ėtų vykdyti savo funkcijas, jame dirbti paskiriami pareig ūnai ir kiti 
tarnautojai. Jie yra atskaitingi Teismo kancleriui ir pavald ūs pirmininkui.  
13 straipsnis  
Teisingumo Teismo prašymu Europos Parlamentas ir Taryba spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros 
proced ūrą gali numatyti skirti praneš ėjo pavaduotojus ir nustatyti j ų tarnybos taisykles. Praneš ėjo 
pavaduotoj ų gali b ūti reikalaujama, laikantis proced ūros reglamente nustatytų s ąlyg ų, dalyvauti 
Teismo pasirengime bylos nagrin ėjimui ir bendradarbiauti su teis ėju praneš ėju. 
Praneš ėjo pavaduotojai renkami iš asmen ų, kuri ų nepriklausomumas nekelia abejoni ų ir kurie turi 
reikaling ą teisin ę kvalifikacij ą; juos skiria Taryba, spr ęsdama paprasta balsų dauguma. Jie prieš Teismą 
prisiekia vykdyti savo pareigas nešališkai ir s ąžiningai bei saugoti Teismo pasitarim ų slaptum ą.LT C 83/212 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
14 straipsnis  
Reikalaujama, kad teis ėjai, generaliniai advokatai ir Teismo kancleris gyvent ų ten, kur yra Teisingumo 
Teismo b ūstin ė. 
15 straipsnis  
Teisingumo Teismo pos ėdžiai vyksta nuolat. Teismo atostog ų trukm ę Teismas nustato atsižvelgdamas 
į veiklos reikmes.  
16 straipsnis  
Teisingumo Teismas sudaro iš trij ų ir penki ų teis ėjų susidedan čias kolegijas. Teis ėjai iš savo tarpo 
išsirenka kolegij ų pirmininkus. Iš penki ų teis ėjų sudaryt ų kolegij ų pirmininkai renkami trejiems 
metams. Jie gali b ūti perrenkami dar vienai kadencijai.  
Didžioji kolegija susideda iš 13 teis ėjų. Jai pirmininkauja Teismo pirmininkas. Didžiosios kolegijos 
nariai taip pat yra iš penki ų teis ėjų sudaryt ų kolegij ų pirmininkai ir kiti pagal proced ūros reglament ą 
paskirti teis ėjai. 
Teismas pos ėdžiauja Didžiosios kolegijos sud ėties, kai to reikalauja bylos šalimi esanti valstyb ė nar ė 
ar S ąjungos institucija.  
Teismas pos ėdžiauja visos sud ėties, kai jame yra iškeliamos bylos pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 228 straipsnio 2 dal į, 245 straipsnio 2 dalį , 247 straipsn į ar 286 straipsnio 6 dalį . 
Be to, tais atvejais, kai byla yra ypa č svarbi, Teismas, išklaus ęs generalin į advokat ą, gali nuspr ęsti 
perduoti byl ą visos sudė ties Teismui.  
17 straipsnis  
Teisingumo Teismo sprendimai galioja tik tada, kai byl ą svarstant dalyvauja nelyginis jo nari ų 
skai čius. 
Kolegij ų, susidedan čių iš trij ų ar penki ų teis ėjų, sprendimai galioja tik tada, kai juos priima trys 
teis ėjai. 
Didžiosios kolegijos sprendimai galioja tik tada, kai pos ėdyje dalyvauja devyni teis ėjai. 
Visos sud ėties Teismo sprendimai galioja, jei posėdyje dalyvauja 15 teis ėjų. 
Jei vienas iš kolegijos teis ėjų pos ėdyje dalyvauti negali, laikantis proced ūros reglamente nustatytų 
sąlyg ų, jame dalyvauti gali b ūti paprašyta kitos kolegijos teisė jo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/213
18 straipsnis 
Nė vienam iš teis ėjų ar generalini ų advokat ų neleidžiama dalyvauti nagrin ėjant bylas, kuriose jie 
anks čiau yra dalyvav ę kaip atstovai ar patar ėjai, ar gynę vienos iš šali ų interesus arba į kurias jie 
buvo pakviesti pasisakyti kaip teismo ar tyrimo komisijos nariai ar kitas pareigas einantys asmenys.  
Jei d ėl koki ų nors ypating ų priežas čių teis ėjas ar generalinis advokatas mano, kad jam neder ėtų 
dalyvauti sprendžiant ar nagrin ėjant tam tikrą byl ą, jis apie tai praneša pirmininkui. Jei d ėl koki ų 
nors ypating ų priežas čių pirmininkas mano, kad teis ėjas ar generalinis advokatas netur ėtų dalyvauti 
nagrin ėjant tam tikrą byl ą ar teikti išvad ą joje, jis apie tai praneša tokiam teis ėjui ar generaliniam 
advokatui. 
Bet kokios kli ūtys, iškylan čios taikant šio straipsnio nuostatas, šalinamos Teisingumo Teismo spren ­
dimu.  
Nė viena iš bylos šali ų negali prašyti, kad b ūtų pakeista Teismo ar vienos iš jo kolegij ų sudė tis d ėl 
kurio nors teis ėjo pilietyb ės ar d ėl to, kad Teisme ar kolegijose n ėra tos bylos šalies pilietyb ės teis ėjo. 
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TEISINGUMO TEISMO PROCESO TVARKA  
19 straipsnis  
Valstyb ėms nar ėms ir S ąjungos institucijoms Teisingumo Teisme atstovauja kiekvienai bylai skiriamas 
atstovas; atstovui gali pad ėti patar ėjas arba advokatas.  
Lygiai taip pat yra atstovaujama valstyb ėms, kurios n ėra nar ės, ta čiau yra Europos ekonomin ės erdv ės 
susitarimo šalys, ir tame susitarime nurodytai ELPA prieži ūros institucijai.  
Kitoms byl ų šalims turi atstovauti advokatas.  
Bylos šaliai Teisme gali atstovauti tik advokatas, turintis leidim ą verstis advokato praktika valstyb ės 
nar ės ar kitos valstyb ės, kuri yra Europos ekonomin ės erdv ės susitarimo šalis, teisme.  
Tokie atstovai, patar ėjai ir advokatai, dalyvaujantys bylas nagrin ėjant Teisme, naudojasi b ūtinomis 
teis ėmis ir imunitetais, įgalinan čiais juos nepriklausomai vykdyti savo pareigas, laikantis proced ūros 
reglamente nustatyt ų s ąlyg ų. 
Bylas nagrin ėjant dalyvaujan čių patar ėjų ir advokat ų atžvilgiu, Teismas, laikydamasis procedū ros 
reglamente nustatytų s ąlyg ų, naudojasi teismams paprastai suteikiamais įgaliojimais.  
Universiteto d ėstytojai, kurie yra vienos iš valstybi ų nari ų pilie čiai ir kuriems j ų teis ės aktai suteikia 
atstovavimo teis ę teisme, Teisme naudojasi tokiomis pat teis ėmis, kurias šis straipsnis suteikia advo ­
katams.LT C 83/214 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
20 straipsnis  
Teisingumo Teismo procesą sudaro dvi dalys: rašytinė ir žodin ė. 
Rašytin ę proceso dal į sudaro proces ą pradedantys ir kiti pareiškimai, gynybos argumentai bei 
pastabos, perduodami bylos šalims ir S ąjungos institucijoms, kuri ų sprendimai yra gin čijami, taip 
pat atsakymai į juos, jei toki ų esama, bei visi patvirtinamieji raštai ir dokumentai arba j ų patvirtinti 
nuorašai.  
Visus šiuos pranešimus proced ūros reglamente nustatyta tvarka ir laiku perduoda Teismo kancleris.  
Žodin į proces ą sudaro susipažinimas su teis ėjo praneš ėjo pateiktu pranešimu, atstov ų, patar ėjų ir 
advokat ų išklausymas, generalinio advokato išvada, taip pat liudytoj ų ir ekspert ų, jei toki ų esama, 
išklausymas.  
Tais atvejais, kai Teismas mano, kad byla neiškelia naujo teis ės klausimo, jis gali, išklaus ęs generalin į 
advokat ą, nuspr ęsti, jog byla turi b ūti sprendžiama be generalinio advokato pateiktos išvados.  
21 straipsnis  
Bylos Teisme keliamos pareiškiant ieškin į, pateikiam ą Teismo kancleriui. Ieškinyje nurodoma pareiš ­
kėjo vardas, pavard ė ar pavadinimas ir nuolatinis adresas, bei ieškin į pasirašiusiojo apib ūdinimas, taip 
pat atsakovo ar atsakov ų vardas, pavard ė ar pavadinimas, gin čo dalykas, reikalavimai bei pagrind ų, 
kuriais remiamasi ieškinyje, santrauka.  
Jei reikia, prie ieškinio pridedamas aktas, kur į prašoma paskelbti negaliojan čiu, o Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 265 straipsnyje nurodytomis aplinkyb ėmis – dokumentai, patvirtinantys 
datą , kada, laikantis to straipsnio, atitinkamos institucijos buvo paprašyta priimti sprendim ą. Jei prie 
ieškinio dokumentai n ėra prid ėti, Teismo kancleris paprašo suinteresuotos šalies pateikti juos per 
proting ą termin ą, ta čiau tokiu atveju šaliai tuos dokumentus pateikus nustatytam terminui jau pasi ­
baigus, jos teis ės iškelti bylą nenustoja galiojusios.  
22 straipsnis  
Byla, kuriai taikomas EAEB sutarties 18 straipsnis, Teisingumo Teismui pateikiama adresuojant 
apeliacin į skund ą Teismo kancleriui. Apeliaciniame skunde nurodoma pareišk ėjo vardas, pavard ė ar 
pavadinimas, nuolatinis adresas ir skund ą pasirašiusiojo apib ūdinimas, taip pat apskundžiamas spren ­
dimas, šali ų, prieš kurias paduodamas apeliacinis skundas, vardai, pavard ės ar pavadinimai, gin čo 
dalykas, reikalavimai bei pagrind ų, kuriais remiamasi apeliaciniame skunde, santrauka.  
Prie apeliacinio skundo pridedama patvirtinta gin čijamo Arbitražo komiteto sprendimo kopija.  
Teismui atmetus apeliacin į skund ą, Arbitražo komiteto sprendimas tampa galutinis.  
Teismui panaikinus Arbitražo komiteto sprendim ą, vienos iš bylos šali ų iniciatyva byla prireikus gali 
būti atnaujinta Arbitražo komitete. Jis teis ės klausimais laikosi Teismo priimt ų sprendimų .LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/215
23 straipsnis 
Bylose, kurioms taikomas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 267 straipsnis, valstyb ės nar ės 
teismas Teisingumo Teismui praneša apie sprendim ą, kuriuo bylos nagrin ėjimas sustabdomas, o byla 
perduodama Teisingumo Teismui. Po to Teismo kancleris apie tok į sprendimą praneša bylos šalims, 
valstybėms nar ėms ir Komisijai bei S ąjungos institucijai, įstaigai ar organui, pri ėmusiam teis ės akt ą, 
kurio galiojimas ar aiškinimas yra gin čijami.  
Bylos šalys, valstyb ės nar ės, Komisija ir tam tikrais atvejais S ąjungos institucija, įstaiga ar organas, 
pri ėm ęs teis ės akt ą, kurio galiojimas ar aiškinimas yra gin čijami, turi teis ę per du m ėnesius nuo tokio 
pranešimo pateikimo pateikti Teismui pareiškimus ar rašytines pastabas.  
Be to, bylose, kurioms taikomas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 267 straipsnis, Teismo 
kancleris apie nacionalinio teismo sprendim ą taip pat praneša valstyb ėms, kurios n ėra nar ės, ta čiau 
yra Europos ekonomin ės erdv ės susitarimo šalys, ir tame susitarime nurodytai ELPA prieži ūros 
institucijai, kurios gali per du m ėnesius nuo tokio pranešimo, kai byla yra susijusi su viena iš to 
susitarimo taikymo sri čių, pateikti Teismui pareiškimus ar rašytines pastabas.  
Kai Tarybos ir vienos ar keli ų valstybi ų, kurios n ėra nar ės, sudarytame susitarime d ėl konkretaus 
reguliavimo dalyko numatyta, kad toms valstyb ėms turi b ūti suteikta teis ė pateikti pareiškimus arba 
rašytines pastabas, kai valstyb ės nar ės teismas perduoda klausim ą, kuris patenka į susitarimo taikymo 
srit į, Teisingumo Teismui priimti prejudicin į sprendimą , apie nacionalinio teismo sprendim ą tuo 
klausimu taip pat pranešama atitinkamoms valstyb ėms, kurios n ėra nar ės. Tos valstyb ės gali pateikti 
Teismui pareiškimus arba rašytines pastabas per du m ėnesius nuo tokio pranešimo dienos.  
23a straipsnis  ( 1 ) 
Proced ūros reglamente gali b ūti numatyta pagreitinta proced ūra, o prašymų priimti prejudicinius 
sprendimus, susijusius su laisv ės, saugumo ir teisingumo erdve, atvejais – sprendimo priė mimo 
skubos tvarka proced ūra. 
Šiose proced ūrose gali b ūti numatytas trumpesnis nei 23 straipsnyje numatytas pareiškim ų arba 
rašytini ų pastab ų pateikimo terminas ir, nukrypstant nuo 20 straipsnio ketvirtosios pastraipos, – 
generalinio advokato išvados nepateikimas.  
Be to, sprendimo pri ėmimo skubos tvarka proced ūroje gali b ūti numatyta, kad ribojama, kurioms 
šalims ir kitiems suinteresuotiesiems asmenims, nurodytiems 23 straipsnyje, leidžiama pateikti pareiš ­
kimus arba rašytines pastabas, o ypatingos skubos atvejais – kad praleidžiama rašytin ė proceso dalis.LT C 83/216 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30  
( 1 ) Straipsnis įterptas Sprendimu 2008/79/EB, Euratomas (OL L 24, 2008 12 29, p. 42).
24 straipsnis  
Teisingumo Teismas gali reikalauti, kad bylos šalys pateikt ų visus Teismo pageidaujamus dokumentus 
ir informacij ą. Atsisakymas tai daryti yra oficialiai užregistruojamas.  
Teismas taip pat gali reikalauti, kad valstyb ės nar ės ir institucijos, įstaigos ar organai, kurios n ėra 
bylos šalys, pateikt ų vis ą informacij ą, Teismo manymu, b ūtin ą nagrin ėjant t ą byl ą. 
25 straipsnis  
Teisingumo Teismas gali bet kuriuo metu patik ėti bet kuriam asmeniui, organui, valdžios institucijai, 
komitetui ar kitai jo pasirinktai organizacijai pateikti eksperto išvadas.  
26 straipsnis  
Liudytojai gali b ūti apklausiami laikantis proced ūros reglamente nustatytų s ąlyg ų. 
27 straipsnis  
Neatvykusi ų liudytoj ų atžvilgiu Teisingumo Teismas naudojasi galiomis, paprastai suteikiamomis 
teismams, ir tokiems liudytojams gali skirti pinigines baudas laikantis proced ūros reglamente nusta ­
tyt ų s ąlyg ų. 
28 straipsnis  
Liudytojai ir ekspertai parodymus gali duoti dav ę priesaik ą, kurios form ą ir pob ūdį nustato proce ­
dūros reglamentas arba liudytojo ar eksperto šalies teis ės aktai.  
29 straipsnis  
Teisingumo Teismas gali priimti nutart į, kad liudytojai ar ekspertai parodymus teisminei institucijai 
duot ų savo nuolatin ėje gyvenamojoje vietoje.  
Tokia nutartis siun čiama vykdyti kompetentingai teismo institucijai laikantis proced ūros reglamente 
nurodyt ų s ąlyg ų. Dokumentai, parengti vykdant teisin ės pagalbos prašym ą, jam gr ąžinami tomis 
pa čiomis sąlygomis.  
Teismas padengia su tuo susijusias išlaidas, ta čiau tai neapriboja jo teis ės prireikus paskirti tas išlaidas 
bylos šalims.  
30 straipsnis  
Valstyb ė nar ė bet kok į liudytojo ar eksperto priesaikos pažeidimą vertina taip, lyg jis b ūtų padarytas 
liudijant tos valstyb ės teisme, kurio jurisdikcijai priklauso civilini ų byl ų nagrin ėjimas. Teisingumo 
Teismo prašymu atitinkama valstyb ė nar ė iškelia pažeidėjui byl ą savo kompetentingame teisme.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/217
31 straipsnis 
Teismo pos ėdžiai yra vieši, nebent Teisingumo Teismas d ėl svarbi ų priežas čių savo iniciatyva ar bylos 
šali ų prašymu priima kitok į sprendimą . 
32 straipsnis 
Pos ėdžio metu Teisingumo Teismas gali apklausti ekspertus, liudytojus ir pa čias bylos šalis, ta čiau 
pastarosios kreiptis į Teism ą gali tik per savo atstovus.  
33 straipsnis 
Visi pos ėdžiai protokoluojami, protokolus pasirašo pirmininkas ir Teismo kancleris.  
34 straipsnis 
Pirmininkas sudaro pos ėdži ų tvarkarašt į. 
35 straipsnis 
Teisingumo Teismo pasitarimai yra ir išlieka slapti.  
36 straipsnis 
Sprendimuose nurodomos priežastys, kuriomis jie yra grindžiami. Juose nurodomos pasitarimuose 
dalyvavusi ų teis ėjų pavard ės. 
37 straipsnis 
Sprendimus pasirašo pirmininkas ir Teismo kancleris. Jie perskaitomi viešame Teismo pos ėdyje. 
38 straipsnis 
Teisingumo Teismas sprendžia bylin ėjimosi išlaid ų klausim ą. 
39 straipsnis  
Teisingumo Teismo pirmininkas, pasinaudodamas sumarine bylos nagrin ėjimo tvarka, kuri nustatoma 
proced ūros reglamentu ir kuri tiek, kiek b ūtina, gali skirtis nuo kai kurių šio Statuto taisykli ų, 
pateikt ų pareiškim ų atžvilgiu gali priimti nutarim ą sustabdyti akto taikym ą, kaip numatyta Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo 278 straipsnyje ir EAEB sutarties 157 straipsnyje, arba paskirti laiki ­
nąsias apsaugos priemones pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 279 straipsn į, arba sustab ­
dyti priverstinį sprendimo vykdym ą laikantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 299 straipsnio 
ketvirtosios pastraipos ar EAEB sutarties 164 straipsnio tre čiosios pastraipos.LT C 83/218 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Tais atvejais, kai pirmininkas negali dalyvauti pos ėdyje, laikantis proced ūros reglamente nustatyt ų 
sąlyg ų j į pakei čia kitas teis ėjas. 
Pirmininko arba j į pakeitusio teis ėjo nutartis yra negalutin ė ir jokiu b ūdu nekliudo Teismo bylos 
nagrin ėjimui iš esm ės. 
40 straipsnis  
Valstyb ės nar ės ir S ąjungos institucijos gali įstoti į Teisingumo Teisme nagrin ėjamas bylas.  
Tokia pat teise gali pasinaudoti ir S ąjungos įstaigos ir organai bei kiti asmenys, galintys įrodyti 
suinteresuotum ą Teismui pateiktos bylos baigtimi. Fiziniai ar juridiniai asmenys negali įstoti į bylas 
tarp valstybi ų nari ų, S ąjungos institucij ų arba valstybi ų nari ų ir S ąjungos institucij ų. 
Nepažeisdamos antrosios pastraipos, valstyb ės, kurios n ėra nar ės, ta čiau yra Europos ekonomin ės 
erdv ės susitarimo šalys, ir tame susitarime nurodyta ELPA prieži ūros institucija gali įstoti į Teisme 
nagrin ėjamas bylas, kai jos yra susijusios su viena iš to susitarimo taikymo sri čių. 
Prašyme įstoti į byl ą nurodomi paaiškinimai gali b ūti pateikiami tik vienos iš šali ų reikalavimams 
paremti.  
41 straipsnis  
Tais atvejais, kai atsakovas nepateikia rašytini ų gynybos argument ų po to, kai nustatyta tvarka to 
buvo pareikalauta, Teismo sprendimas tos bylos šalies nenaudai priimamas už aki ų. Protest ą d ėl tokio 
sprendimo galima paduoti per vien ą m ėnesį nuo jo pranešimo dienos. Protestas negali sustabdyti 
atsakovui jo nenaudai už aki ų priimto sprendimo vykdymo, išskyrus tuos atvejus, kai Teisingumo 
Teismas priima kitok į sprendim ą. 
42 straipsnis  
Valstyb ės nar ės, S ąjungos institucijos, įstaigos ir organai bei visi kiti fiziniai ar juridiniai asmenys gali 
proced ūros reglamente nustatytais atvejais ir s ąlygomis iškelti tre čiojo asmens byl ą, kad užgin čytų 
sprendimą , priimt ą jiems nedalyvaujant, jei toks sprendimas pažeidžia j ų teises.  
43 straipsnis  
Iškilus abejoni ų d ėl sprendimo esm ės ar apimties, Teisingumo Teismas bet kurios iš bylos šali ų ar 
suinteresuotos S ąjungos institucijos prašymu pateikia reikiamus paaiškinimus.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/219
44 straipsnis 
Prašymas peržiū rėti priimt ą sprendim ą gali b ūti pateiktas Teisingumo Teismui tik nusta čius tokio 
pob ūdžio faktą , kuris gali b ūti laikomas lemiamu veiksniu ir kuris priimant sprendim ą nebuvo 
žinomas nei Teismui, nei bylos šaliai, reikalaujan čiai sprendim ą perži ūrėti. 
Bylos perži ūrėjimas pradedamas Teismo sprendimu, kuriuo aiškiai nurodomas naujo fakto buvimas, 
pripažį stama, jog tas faktas yra tokio pob ūdžio, kad bylą b ūtų galima nagrin ėti iš naujo, bei paskel ­
biama, jog tuo pagrindu prašymas yra priimtinas.  
Prašyti perži ūrėti byl ą nebegalima pra ėjus 10 met ų nuo sprendimo pri ėmimo.  
45 straipsnis  
Termin ų prat ęsimas d ėl nuotoli ų nustatomas proced ūros reglamentu.  
Vienai iš šali ų praleidus nustatyt ą termin ą, jos teisi ų tai neapriboja, jei tik ji įrodo, kad taip atsitiko d ėl 
aplinkybi ų, kuri ų nebuvo galima numatyti ar d ėl force majeure . 
46 straipsnis  
Bylos prieš S ąjung ą su deliktine atsakomybe susijusiais klausimais nebekeliamos pra ėjus penkeriems 
metams po tokio įvykio, d ėl kurio norima byl ą iškelti. Ieškinio senaties terminas nutraukiamas, jei 
pradedamas procesas Teisingumo Teisme arba jei prieš iškeliant toki ą byl ą nukent ėjusioji šalis 
paduoda prašym ą atitinkamai S ąjungos institucijai. Pastaruoju atveju byla turi b ūti iškelta per Sutar ­
ties d ėl Europos S ąjungos veikimo 263 straipsnyje nustatyt ą dviej ų m ėnesi ų laikotarp į; tam tikrais 
atvejais taikomos Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 265 straipsnio antrosios pastraipos 
nuostatos.  
Šis straipsnis taip pat taikomas ieškiniams prieš Europos centrin į bank ą d ėl deliktin ės atsakomybės. 
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BENDRASIS TEISMAS  
47 straipsnis 
9 straipsnio pirmoji pastraipa, 14 ir 15 straipsniai, 17 straipsnio pirmoji, antroji, ketvirtoji ir penktoji 
pastraipos bei 18 straipsnis taikomi Bendrajam Teismui ir jo nariams.  
3 straipsnio ketvirtoji pastraipa ir 10, 11 bei 14 straipsniai taikomi  mutatis mutandis Bendrojo Teismo 
kancleriui.  
48 straipsnis  
Bendr ąjį Teismą sudaro dvidešimt septyni teis ėjai.LT C 83/220 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
49 straipsnis  
Bendrojo Teismo nariai gali b ūti kvie čiami atlikti generalinio advokato užduot į. 
Generalinio advokato pareiga – viešame pos ėdyje visiškai nešališkai ir nepriklausomai teikti moty ­
vuot ą išvad ą d ėl tam tikr ų Bendrajam Teismui pateikt ų byl ų, stengiantis Bendrajam Teismui pad ėti 
atlikti savo uždavinį . 
Toki ų byl ų parinkimo kriterijai, taip pat generalini ų advokat ų skyrimo tvarka nustatoma Bendrojo 
Teismo proced ūros reglamente.  
Teismo narys, pakviestas byloje atlikti generalinio advokato užduot į, negali dalyvauti priimant tos 
bylos sprendim ą. 
50 straipsnis  
Bendrasis Teismas posėdžiauja iš trij ų ar penki ų teis ėjų susidedan čiose kolegijose. Teis ėjai iš savo 
tarpo išsirenka kolegij ų pirmininkus. Iš penkių teis ėjų sudaryt ų kolegij ų pirmininkai renkami trejiems 
metams. Jie gali b ūti perrenkami dar vienai kadencijai.  
Kolegij ų sud ėtį ir byl ų paskirstym ą joms reglamentuoja proced ūros reglamentas. Tam tikrais proce ­
dūros reglamente reglamentuojamais atvejais Bendrasis Teismas gali pos ėdžiauti visos sud ėties arba j į 
gali sudaryti vienas teisė jas. 
Proced ūros reglamente taip pat gali b ūti nustatyta, kad Bendrasis Teismas jame nurodytais atvejais ir 
sąlygomis gali posėdžiauti Didžiosios kolegijos sud ėties.  
51 straipsnis  
Nukrypstant nuo Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 1 dalyje nustatytos taisykl ės, 
tik Teisingumo Teismas turi jurisdikcij ą ieškiniams, nurodytiems Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 263 ir 265 straipsniuose, kai juos pareiškia valstyb ė nar ė d ėl: 
a) Europos Parlamento ar Tarybos, arba abiej ų ši ų institucij ų, jei jos veikia bendrai, veiksmo ar 
neveikimo, išskyrus:  
— sprendimus, kuriuos Taryba priima pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 108 
straipsnio 2 dalies tre čiąją pastraip ą; 
— Tarybos aktus, priimtus pagal Tarybos reglament ą d ėl prekybos apsaugos priemoni ų, kaip 
apibr ėžta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 207 straipsnyje;  
— Tarybos aktus, priimtus Tarybai naudojantis įgyvendinimo įgaliojimais pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 291 straipsnio 2 dal į;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/221
b) Komisijos veiksmo ar neveikimo pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 331 straipsnio 1 
dal į. 
Tik Teisingumo Teismas taip pat turi jurisdikcij ą tuose pa čiuose straipsniuose nurodytiems ieški ­
niams, kai juos pareiškia S ąjungos institucija d ėl Europos Parlamento, Tarybos, abiej ų ši ų institucij ų, 
jei jos veikia bendrai, arba Komisijos veiksmo ar neveikimo, arba kai juos pareiškia S ąjungos insti ­
tucija d ėl Europos centrinio banko veiksmo ar neveikimo.  
52 straipsnis  
Teisingumo Teismo pirmininkas ir Bendrojo Teismo pirmininkas bendru sutarimu nustato s ąlygas, 
kuriomis Teismui priskirti pareig ūnai ir kiti tarnautojai teikia savo paslaugas Bendrajam Teismui, kad 
šis gal ėtų veikti. Tam tikri pareig ūnai ar kiti tarnautojai yra atskaitingi Bendrojo Teismo kancleriui ir 
pavald ūs Bendrojo Teismo pirmininkui.  
53 straipsnis  
Bendrojo Teismo proces ą reglamentuoja III antraštin ė dalis. 
Papildomos ir išsamesn ės nuostatos, kuri ų gali prireikti, nustatomos proced ūros reglamente. Kad b ūtų 
atsižvelgta į bylin ėjimosi intelektin ės nuosavyb ės srityje ypatybes, proced ūros reglamente gali b ūti 
nukrypstama nuo 40 straipsnio ketvirtosios pastraipos ir 41 straipsnio.  
Nepaisant 20 straipsnio ketvirtosios pastraipos, generalinis advokatas gali teikti rašytin ę motyvuot ą 
išvad ą. 
54 straipsnis  
Tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Bendrajam Teismui, per klaid ą patei ­
kiami Teisingumo Teismo kancleriui, tas kancleris juos nedelsdamas perduoda Bendrojo Teismo 
kancleriui; taip pat tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Teisingumo Teismui, 
per klaid ą pateikiami Bendrojo Teismo kancleriui, tas kancleris juos nedelsdamas perduoda Teisin ­
gumo Teismo kancleriui.  
Tais atvejais, kai Bendrasis Teismas nustato, kad bylos nagrin ėjimas ir sprendimas priklauso ne jo, o 
Teisingumo Teismo jurisdikcijai, t ą byl ą jis perduoda Teisingumo Teismui; panašiai, kai Teisingumo 
Teismas nustato, kad byla priklauso ne jo, o Bendrojo Teismo jurisdikcijai, t ą byl ą jis perduoda 
Bendrajam Teismui, o tas teismas negali atsisakyti savo jurisdikcijos.  
Tais atvejais, kai Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo žinion patenka bylos, kuriose siekiama to 
paties reikalavimo patenkinimo, keliamas tas pats išaiškinimo klausimas arba gin čijamas to paties 
akto galiojimas, Bendrasis Teismas, išklausęs bylos šalis, gali sustabdyti jam pateikt ą byl ą iki tol, kol 
Teisingumo Teismas priims sprendim ą, arba, jei ieškinys pareikštas pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 263 straipsn į, gali atsisakyti jurisdikcijos, kad Teisingumo Teismas priimt ų spren ­
dim ą d ėl toki ų ieškinių . Tomis pa čiomis aplinkyb ėmis Teisingumo Teismas taip pat gali nuspr ęsti 
sustabdyti jam pateikt ą byl ą; tuo atveju Bendrajam Teismui pateikta byla t ęsiama.  
Tuo atveju, jei valstyb ė nar ė ir S ąjungos institucija gin čija t ą pat į akt ą, Bendrasis Teismas atsisako 
jurisdikcijos, kad sprendim ą d ėl t ų ieškinių gal ėtų priimti Teisingumo Teismas.LT C 83/222 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
55 straipsnis  
Galutinius Bendrojo Teismo sprendimus, tik iš dalies išsprendžian čius esminius klausimus arba 
išsprendžianč ius procesinius klausimus, susijusius su kompetencijos tr ūkumu ar nepriimtinumu grin ­
džiamu paaiškinimu, Bendrojo Teismo kancleris praneša visoms bylos šalims, taip pat valstyb ėms 
nar ėms ir S ąjungos institucijoms, net jeigu jos ir ne įstojo į Bendrojo Teismo nagrin ėjam ą byl ą. 
56 straipsnis  
Apeliacin į skund ą Teisingumo Teismui galima paduoti per du m ėnesius nuo apskundžiamo spren ­
dimo pranešimo d ėl Bendrojo Teismo galutini ų sprendimų ir to Teismo sprendim ų, tik iš dalies 
išsprendžianč ių esminius klausimus arba išsprendžian čių procesinius klausimus, susijusius su kompe ­
tencijos tr ūkumu ar nepriimtinumu grindžiamu paaiškinimu.  
Tok į apeliacin į skund ą gali paduoti bet kuri pagal visus savo reikalavimus arba j ų dal į byl ą pralai ­
m ėjusi šalis. Ta čiau įstojusios į byl ą šalys, išskyrus valstybes nares ir S ąjungos institucijas, apeliacin į 
skund ą gali paduoti tik tais atvejais, kai Bendrojo Teismo sprendimas joms turi tiesiogin ės įtakos. 
Išskyrus bylas, susijusias su S ąjungos ir j ų tarnautoj ų gin čais, apeliacin į skund ą taip pat gali paduoti 
valstyb ės nar ės ir S ąjungos institucijos, ne įstojusios į Bendrojo Teismo nagrin ėjam ą byl ą. Toki ų 
valstybi ų nari ų ir S ąjungos institucij ų pad ėtis yra tokia pat, kaip ir pirmoje instancijoje į byl ą įstojusi ų 
valstybi ų nari ų ar institucij ų. 
57 straipsnis  
Kiekvienas asmuo, kurio prašym ą įstoti į byl ą Bendrasis Teismas atmet ė, per dvi savaites nuo 
pranešimo apie prašym ą atmetant į sprendimą gali paduoti apeliacin į skund ą Teisingumo Teismui.  
Bylos šalys bet kur į Bendrojo Teismo sprendim ą, priimt ą vadovaujantis Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 278 ar 279 straipsniu arba 299 straipsnio ketvirt ąja pastraipa arba EAEB sutarties 
157 straipsniu arba 164 straipsnio tre čiąja pastraipa, Teisingumo Teismui gali apsk ųsti per du 
m ėnesius nuo pranešimo apie juos dienos.  
Šio straipsnio pirmose dviejose pastraipose pamin ėtas apeliacinis skundas nagrin ėjamas ir spren ­
džiamas 39 straipsnyje nustatyta tvarka.  
58 straipsnis  
Apeliacinis skundas Teisingumo Teismui paduodamas tik teis ės klausimais. Jis gali b ūti paduodamas 
dėl Bendrojo Teismo kompetencijos tr ūkumo, d ėl jo padaryto teismo proceso tvarkos pažeidimo, 
neigiamai paveikusio apelianto interesus, taip pat d ėl Bendrojo Teismo padaryto S ąjungos teis ės 
pažeidimo.  
Apeliacinis skundas negali b ūti paduotas vien d ėl bylin ėjimosi išlaid ų dydžio ar šalies, kuriai buvo 
priteista jas atlyginti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/223
59 straipsnis 
Tais atvejais, kai paduodamas apeliacinis skundas d ėl Bendrojo Teismo sprendimo, procesas Teisin ­
gumo Teisme susideda iš rašytin ės ir žodin ės dali ų. Proced ūros reglamente nustatytomis s ąlygomis 
Teisingumo Teismas, išklaus ęs generalin į advokat ą ir bylos šalis, gali nuspr ęsti atsisakyti žodin ės 
proceso dalies. 
60 straipsnis  
Nepažeidžiant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 bei 279 straipsni ų ir EAEB sutarties 157 
straipsnio, sprendimo vykdymas d ėl apeliacinio skundo nesustabdomas.  
Nukrypstant nuo Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 280 straipsnio, Bendrojo Teismo spren ­
dimai, skelbiantys reglament ą negaliojan čiu, įsigalioja tik pasibaigus šio Statuto 56 straipsnio pirmo ­
joje pastraipoje nurodytam laikotarpiui arba, jeigu per t ą laikotarp į paduodamas apeliacinis skundas, 
nuo apeliacinio skundo atmetimo dienos, ta čiau nepažeidžiant bylos šalies teis ės, vadovaujantis 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 ir 279 straipsniais ar EAEB sutarties 157 straipsniu, 
kreiptis į Teisingumo Teism ą d ėl negaliojan čiu paskelbto reglamento galiojimo sustabdymo arba d ėl 
kitos laikinosios apsaugos priemon ės nustatymo.  
61 straipsnis  
Jei apeliacinis skundas yra pagr įstas, Teisingumo Teismas Bendrojo Teismo sprendim ą panaikina. Jis 
gali pats paskelbti galutin į sprendimą , jei toje bylos stadijoje tai galima daryti, arba gr ąžinti byl ą 
Bendrajam Teismui.  
Gr ąžinus byl ą Bendrajam Teismui, Teisingumo Teismo sprendimas teis ės klausimais tam teismui yra 
privalomas. 
Kai valstybės nar ės ar Sąjungos institucijos, ne įstojusios į Bendrojo Teismo nagrin ėjam ą byl ą, apelia ­
cinis skundas yra pagr įstas, Teisingumo Teismas, jei mano, kad tai b ūtina, gali nurodyti, kurie 
panaikinto Bendrojo Teismo sprendimo padariniai bylos šalims yra laikomi galutiniais.  
62 straipsnis  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 2 bei 3 dalyse nustatytais atvejais, kai pirmasis 
generalinis advokatas mano, jog gresia didelis pavojus S ąjungos teis ės vienovei ar darnai, jis gali 
pasi ūlyti, Teisingumo Teismui perži ūrėti Bendrojo Teismo sprendim ą. 
Pasi ūlymas turi b ūti pateiktas per m ėnes į nuo Bendrojo Teismo sprendimo pri ėmimo. Per m ėnes į 
nuo pirmojo generalinio advokato pateikto pasi ūlymo gavimo Teisingumo Teismas nusprendžia, ar 
sprendimas tur ėtų b ūti perži ūrėtas. 
62a straipsnis  
Teisingumo Teismas sprendim ą d ėl klausim ų, kurie turi b ūti perži ūrėti skubos tvarka, priima vado ­
vaudamasis Bendrojo Teismo perduota bylos medžiaga.LT C 83/224 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Šio statuto 23 straipsnyje nurodyti subjektai ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 
2 dalyje nustatytais atvejais bylos šalys Bendrajame Teisme turi teis ę per tam tikslui numatyt ą 
laikotarp į Teisingumo Teismui pateikti pareiškim ą ar rašytines pastabas, susijusius su klausimais, 
kurie turi b ūti perži ūrėti. 
Prieš priimdamas sprendim ą Teisingumo Teismas gali nuspr ęsti prad ėti žodin į proces ą. 
62b straipsnis  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 2 dalyje nustatytais atvejais, nepažeidžiant 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 ir 279 straipsni ų, pasi ūlymai d ėl sprendim ų perži ūrėjimo 
ir sprendimai prad ėti perži ūrėjimo proced ūrą neturi stabdan čio poveikio. Jei Teisingumo Teismas 
nustato, kad Bendrojo Teismo sprendimas turi į takos S ąjungos teis ės vienovei ar darnumui, jis 
gr ąžina byl ą Bendrajam Teismui, kuriam Teisingumo Teismo sprendimas teis ės klausimais yra priva ­
lomas; Teisingumo Teismas gali nurodyti, kurie Bendrojo Teismo sprendimo padariniai gin čo šalims 
yra laikomi galutiniais. Ta čiau jeigu, atsižvelgiant į perži ūrėjimo rezultatus, gin čo sprendimas kyla iš 
nustatyt ų fakt ų, kuriais buvo pagr įstas Bendrojo Teismo sprendimas, Teisingumo Teismas priima 
galutin į sprendimą . 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 3 dalyje numatytais atvejais, nesant pasi ūlym ų 
dėl peržiū rėjimo ar sprendim ų prad ėti perži ūrėjimo proced ūrą, Bendrojo Teismo atsakymas (-ai) į jam 
pateiktus klausimus įsigalioja pasibaigus 62 straipsnio antroje pastraipoje tam tikslui nustatytiems 
terminams. Jei b ūtų prad ėta perži ūrėjimo proced ūra, perži ūrėtas (-i) atsakymas (-ai) įsigalioja po 
proced ūros, nebent Teisingumo Teismas nusprendžia kitaip. Jei Teisingumo Teismas nustato, kad 
Bendrojo Teismo sprendimas turi įtakos S ąjungos teis ės vienovei ar darnumui, Teisingumo Teismo 
atsakymas į perži ūrėtus klausimus pakei čia Bendrojo Teismo atsakym ą. 
IVa ANTRAŠTIN Ė DALIS  
SPECIALIZUOTI TEISMAI  
62c straipsnis  
Nuostatos d ėl pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 257 straipsn į įsteigt ų specializuot ų 
teism ų jurisdikcijos, sud ėties, organizavimo ir proced ūros pateikiamos šio Statuto priede.  
V ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
63 straipsnis  
Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo proced ūros reglamentuose pateikiamos visos šiam Statutui 
taikyti ir prireikus jam papildyti b ūtinos nuostatos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/225
64 straipsnis 
Taryba vieningai priimtu reglamentu nustato kalb ų vartojim ą Europos S ąjungos Teisingumo Teisme 
reglamentuojan čias taisykles. Šis reglamentas priimamas Teisingumo Teismo prašymu ir pasikonsul ­
tavus su Komisija ir Europos Parlamentu arba Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavus su Teisingumo 
Teismu ir Europos Parlamentu.  
Kol bus priimtos tos taisykl ės, toliau taikomos kalb ų vartojim ą reglamentuojan čios Teisingumo 
Teismo ir Bendrojo Teismo procedū ros reglament ų nuostatos. Nukrypstant nuo Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 253 ir 254 straipsni ų, tos nuostatos gali b ūti kei čiamos ar panaikinamos tik 
Tarybai vieningai patvirtinus.  
I PRIEDAS  
EUROPOS S ĄJUNGOS TARNAUTOJ Ų TEISMAS 
1 straipsnis  
Europos S ąjungos tarnautoj ų teismo (toliau – Tarnautoj ų teismas) jurisdikcijai priklauso pirm ąja instancija nagrin ėti 
Sąjungos ir jos tarnautoj ų ginč us, nurodytus Sutarties dė l Europos S ąjungos veikimo 270 straipsnyje, įskaitant vis ų organ ų 
bei tarnyb ų ir j ų tarnautoj ų gin čus, kuri ų atžvilgiu jurisdikcija suteikiama Europos S ąjungos Teisingumo Teismui.  
2 straipsnis  
Tarnautoj ų teism ą sudaro septyni teis ėjai. Teisingumo Teismo prašymu Taryba kvalifikuota bals ų dauguma gali padidinti 
teis ėjų skai čių. 
Teis ėjai skiriami šešeri ų met ų laikotarpiui. Baig ę kadencij ą teis ėjai gali b ūti paskiriami kitai kadencijai.  
Į kiekvien ą laisv ą teis ėjo viet ą šešeri ų met ų laikotarpiui skiriamas kitas teis ėjas. 
3 straipsnis  
1. Teis ėjus skiria Taryba, laikydamasi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 257 straipsnio ketvirtos pastraipos, 
pasikonsultavusi su šiame straipsnyje numatytu komitetu. Skirdama teis ėjus, Taryba užtikrina subalansuot ą Tarnautoj ų 
teismo nari ų sud ėtį, parinkdama juos iš valstybi ų nari ų pilie čių iš kuo platesn ės geografin ės teritorijos ir atsižvelgdama į 
atstovaujamas nacionalines teisines sistemas.  
2. Paraišk ą gali pateikti kiekvienas asmuo, kuris yra S ąjungos pilietis ir atitinka Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
257 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nustatytas s ąlygas. Taryba, remdamasi Teisingumo Teismo rekomendacija, nustato 
toki ų paraiškų pateikimo ir tvarkymo s ąlygas bei tvark ą. 
3. Įkuriamas komitetas, kur į sudaro septyni asmenys, parenkami iš buvusi ų Teisingumo Teismo bei Bendrojo Teismo 
nari ų ir pripažintos kompetencijos teisinink ų. Taryba, remdamasi Teisingumo Teismo pirmininko rekomendacija, skiria 
komiteto narius ir nustato jo veiklos taisykles.LT C 83/226 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4. Komitetas pareiškia nuomon ę apie kandidat ų tinkamum ą eiti Tarnautoj ų teismo teis ėjų pareigas. Prie savo 
nuomon ės komitetas prideda tinkamiausi ą aukšto lygio patirt į turin čių kandidat ų s ąraš ą. Tokiame s ąraše pavardži ų turi 
būti bent dukart daugiau nei Taryba turi paskirti teis ėjų. 
4 straipsnis  
1. Tarnautoj ų teismo pirminink ą teis ėjai renka iš savo nari ų trej ų met ų kadencijai. Jis gali b ūti perrenkamas kitai 
kadencijai.  
2. Tarnautoj ų teismas pos ėdžiauja iš trij ų teis ėjų susidedan čiose kolegijose. Tam tikrais jo proced ūros reglamente 
nustatytais atvejais jis gali priimti sprendimus visa sud ėtimi, penki ų teis ėjų kolegijoje arba vieno teis ėjo sud ėtimi.  
3. Tarnautoj ų teismo pirmininkas pirmininkauja visos sud ėties teismo ir penki ų teis ėjų kolegijos pos ėdžiams. Trij ų 
teis ėjų kolegij ų pirmininkai skiriami kaip numatyta 1 dalyje. Jei Tarnautoj ų teismo pirmininkas paskiriamas į trij ų teis ėjų 
kolegij ą, jis tai kolegijai pirmininkauja.  
4. Visos sud ėties teismo jurisdikcij ą ir kvorum ą, taip pat kolegij ų sud ėtį ir byl ų paskirstym ą joms reglamentuoja 
proced ūros reglamentas.  
5 straipsnis  
Tarnautoj ų teismui ir jo nariams taikomi Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statuto 2–6, 14 ir 15 straipsniai, 17 
straipsnio pirma, antra bei penkta pastraipos ir 18 straipsnis.  
Statuto 2 straipsnyje nurodyta priesaika duodama Teisingumo Teisme, o Statuto 3, 4 ir 6 straipsniuose nurodytus 
sprendimus priima Teisingumo Teismas, pasikonsultav ęs su Tarnautoj ų teismu.  
6 straipsnis  
1. Tarnautoj ų teism ą aptarnauja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo administraciniai padaliniai. Teisingumo 
Teismo pirmininkas arba tam tikrais atvejais Bendrojo Teismo pirmininkas ir Tarnautoj ų teismo pirmininkas bendru 
sutarimu nustato s ąlygas, kuriomis Teisingumo Teismui arba Bendrajam Teismui priskirti pareig ūnai ir kiti tarnautojai 
teikia savo paslaugas Tarnautoj ų teismui, kad šis gal ėtų veikti. Tam tikri pareig ūnai ar kiti tarnautojai yra atskaitingi 
Tarnautoj ų teismo kancleriui ir pavald ūs to teismo pirmininkui.  
2. Tarnautoj ų teismas skiria savo kancler į ir nustato jo tarnyb ą reglamentuojan čias taisykles. Šio teismo kancleriui 
taikomi Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnio ketvirta pastraipa ir 10, 11 bei 14 straipsniai.  
7 straipsnis  
1. Tarnautoj ų teismo proces ą reglamentuoja Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statuto III antraštin ė dalis, išskyrus 
22 ir 23 straipsnius. Reikiamos papildomos ir išsamesn ės nuostatos nustatomos šio Tarnautoj ų teismo proced ūros 
reglamente.  
2. Tarnautoj ų teismui taikomos nuostatos d ėl kalb ų vartojimo Bendrajame Teisme.  
3. Proceso rašytin ę stadij ą sudaro ieškinio ir atsiliepimo į ieškin į pateikimas, nebent Tarnautoj ų teismas nuspr ęstų, kad 
būtina antr ą kart ą pasikeisti rašytiniais pareiškimais. Jei antr ą kart ą pasikei čiama pareiškimais, Tarnautoj ų teismas, gav ęs 
šali ų sutikim ą, gali nuspr ęsti priimti sprendim ą be žodin ės proceso dalies.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/227
4. Visose bylos stadijose, taip pat ieškinio pateikimo metu, Tarnautoj ų teismas gali apsvarstyti draugiško gin čo spren ­
dimo galimybes ir d ėti visas pastangas tokiam sprendimui palengvinti.  
5. Tarnautoj ų teismas priima sprendim ą d ėl bylin ėjimosi išlaid ų. Atsižvelgiant į konkreč ias proced ūros reglamento 
nuostatas, pralaim ėjusiai šaliai nurodoma padengti išlaidas, jei laim ėjusi šalis to reikalavo.  
8 straipsnis  
1. Tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Tarnautoj ų teismui, per klaid ą pateikiami Teisingumo 
Teismo arba Bendrojo Teismo kancleriui, tas kancleris nedelsdamas juos perduoda Tarnautoj ų teismo kancleriui; taip pat 
tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Teisingumo Teismui arba Bendrajam Teismui, per klaid ą 
pateikiami Tarnautoj ų teismo kancleriui, tas kancleris nedelsdamas juos perduoda Teisingumo Teismo arba Bendrojo 
Teismo kancleriui.  
2. Tais atvejais, kai Tarnautoj ų teismas nustato, kad bylos nagrin ėjimas ir sprendimas priklauso ne jo, o Teisingumo 
Teismo arba Bendrojo Teismo jurisdikcijai, tą byl ą jis perduoda Teisingumo Teismui arba Bendrajam Teismui; taip pat tais 
atvejais, kai Teisingumo Teismas arba Bendrasis Teismas nustato, kad byla priklauso Tarnautoj ų teismo jurisdikcijai, 
atitinkamas teismas perduoda tą byl ą Tarnautoj ų teismui, o tas teismas negali atsisakyti jurisdikcijos.  
3. Tais atvejais, kai Tarnautoj ų teismo ir Bendrojo Teismo žinion patenka bylos, kuriose keliamas tas pats išaiškinimo 
klausimas arba gin čijamas to paties akto galiojimas, Tarnautoj ų teismas, išklaus ęs bylos šalis, gali sustabdyti bylos 
nagrin ėjim ą, kol Bendrasis Teismas paskelbs sprendim ą. 
Tais atvejais, kai Tarnautoj ų teismo ir Bendrojo Teismo žinion patenka bylos, kuri ų dalykas tas pats, Tarnautoj ų teismas 
atsisako jurisdikcijos, kad sprendimus d ėl t ų byl ų priimt ų Bendrasis Teismas.  
9 straipsnis  
Apeliacin į skund ą Bendrajam Teismui galima paduoti per du m ėnesius nuo pranešimo apie apskundžiam ą sprendim ą d ėl 
Tarnautoj ų teismo galutini ų sprendim ų ir to teismo sprendim ų, tik iš dalies išsprendžian čių esminius klausimus arba 
išsprendžian čių procesinius klausimus, susijusius su paaiškinimu, kuris grindžiamas kompetencijos tr ūkumu ar nepriimti ­
numu.  
Tok į apeliacin į skund ą gali paduoti bet kuri pagal visus savo reikalavimus arba jų  dal į byl ą pralaim ėjusi šalis. Ta čiau 
įstojusios į byl ą šalys, išskyrus valstybes nares ir S ąjungos institucijas, apeliacin į skund ą gali paduoti tik tais atvejais, kai 
Tarnautoj ų teismo sprendimas joms turi tiesiogin ės įtakos.  
10 straipsnis  
1. Kiekvienas asmuo, kurio prašym ą įstoti į byl ą Tarnautoj ų teismas atmet ė, per dvi savaites nuo pranešimo apie 
prašym ą atmetant į sprendim ą gali paduoti apeliacin į skund ą Bendrajam Teismui.  
2. Bylos šalys bet kur į Tarnautoj ų teismo sprendim ą, priimt ą vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
278 ar 279 straipsniu arba 299 straipsnio ketvirta pastraipa, arba EAEB sutarties 157 straipsniu, arba 164 straipsnio 
tre čia pastraipa, Bendrajam Teismui gali apsk ųsti per du m ėnesius nuo pranešimo apie j į dienos.  
3. Bendrojo Teismo pirmininkas šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus apeliacinius skundus gali nagrin ėti sumarine 
bylos nagrin ėjimo tvarka, kuri nustatoma Bendrojo Teismo proced ūros reglamentu ir kuri tiek, kiek b ūtina, gali skirtis nuo 
kai kuri ų šio priedo taisykli ų.LT C 83/228 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
11 straipsnis 
1. Apeliacinis skundas Bendrajam Teismui paduodamas tik teis ės klausimais. Jis gali b ūti paduodamas d ėl Tarnautoj ų 
teismo kompetencijos tr ūkumo, d ėl jo padaryto teismo proceso tvarkos pažeidimo, neigiamai paveikusio apelianto 
interesus, taip pat d ėl teismo padaryto S ąjungos teis ės pažeidimo.  
2. Apeliacinis skundas negali b ūti paduotas vien d ėl bylin ėjimosi išlaid ų dydžio ar šalies, kuriai buvo priteista jas 
atlyginti.  
12 straipsnis 
1. Nepažeidžiant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 bei 279 straipsni ų ir EAEB sutarties 157 straipsnio, 
sprendimo vykdymas d ėl apeliacinio skundo Bendrajame Teisme nesustabdomas.  
2. Tais atvejais, kai paduodamas apeliacinis skundas d ėl Tarnautoj ų teismo sprendimo, procesas Bendrajame Teisme 
susideda iš rašytin ės ir žodin ės dali ų. Proced ūros reglamente nustatytomis s ąlygomis Bendrasis Teismas, išklaus ęs bylos 
šalis, gali priimti sprendim ą be žodin ės proceso dalies.  
13 straipsnis 
1. Jei apeliacinis skundas yra pagr įstas, Bendrasis Teismas Tarnautoj ų teismo sprendim ą panaikina ir pats sprendžia 
byl ą. Tuo atveju, jei sprendimas negali b ūti priimtas toje stadijoje, jis gr ąžina byl ą Tarnautoj ų teismui, kad šis priimt ų 
sprendim ą. 
2. Gr ąžinus byl ą Tarnautoj ų teismui, Bendrojo Teismo sprendimas teisė s klausimais tam teismui yra privalomas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/229
PROTOKOLAS (Nr. 4)  
D ĖL EUROPOS CENTRINI Ų BANK Ų SISTEMOS IR 
EUROPOS CENTRINIO BANKO STATUTO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išd ėstyti Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statut ą, numatyt ą 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 2 dalyje,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
I SKYRIUS  
EUROPOS CENTRINI Ų BANK Ų SISTEMA  
1 straipsnis  
Europos centrini ų bank ų sistema  
Vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 282 straipsnio 1 dalimi, Europos centrinis 
bankas (ECB) kartu su nacionaliniais centriniais bankais sudaro Europos centrini ų bank ų sistem ą 
(ECBS). ECB kartu su valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, nacionaliniais centriniais bankais sudaro 
Eurosistem ą. 
ECBS ir ECB atlieka savo uždavinius ir vykdo savo veikl ą pagal Sutar čių ir šio Statuto nuostatas.  
II SKYRIUS  
ECBS TIKSLAI IR UŽDAVINIAI  
2 straipsnis  
Tikslai  
Vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 1 dalimi ir 282 straipsnio 2 
dalimi, pagrindinis ECBS tikslas yra palaikyti kain ų stabilum ą. Nepažeisdama kain ų stabilumo tikslo, ji 
remia S ąjungos bendr ąsias ekonomin ės politikos kryptis, kad pad ėtų siekti Europos S ąjungos sutarties 
3 straipsnyje nustatyt ų S ąjungos tiksl ų. ECBS veikia vadovaudamasi atviros rinkos ekonomikos esant 
laisvai konkurencijai principu, palankiu veiksmingam ištekli ų paskirstymui, ir laikydamasi Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo 119 straipsnyje išd ėstyt ų princip ų.LT C 83/230 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3 straipsnis  
Uždaviniai  
3.1. Vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 2 dalimi, pagrindiniai 
uždaviniai, kurie turi b ūti vykdomi per ECBS, yra:  
— nustatyti ir įgyvendinti S ąjungos pinig ų politik ą; 
— atlikti užsienio valiutos operacijas, atitinkan čias min ėtos Sutarties 219 straipsnio nuostatas;  
— laikyti ir valdyti valstybi ų nari ų oficiali ąsias užsienio atsargas;  
— skatinti skland ų mok ėjimo sistem ų veikim ą. 
3.2. Vadovaujantis min ėtos Sutarties 127 straipsnio 3 dalimi, 3.1 straipsnio tre čioji įtrauka nepa ­ 
žeidžia valstybių nari ų vyriausybi ų teis ės laikyti ir valdyti apyvartines užsienio valiutos l ėšas.  
3.3. Vadovaudamasi min ėtos Sutarties 127 straipsnio 5 dalimi, ECBS prisideda prie to, kad 
kompetentingos institucijos gal ėtų sklandžiai vykdyti savo politik ą, susijusi ą su rizikos ribojimu 
pagr įsta kredito įstaig ų prieži ūra ir finans ų sistemos stabilumu.  
4 straipsnis  
Patariamosios funkcijos  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dal į: 
a) su ECB konsultuojasi:  
— d ėl bet kurio si ūlomo S ąjungos akto, priklausan čio jo kompetencijai;  
— nacionalin ės institucijos d ėl bet kurios teisin ės nuostatos, priklausan čios jo kompetencijai, 
projekto, ta čiau laikantis 41 straipsnyje numatyta tvarka Tarybos nustatyt ų apribojim ų ir 
sąlyg ų; 
b) ECB gali S ąjungos institucijoms, įstaigoms ar organams arba nacionalin ėms institucijoms teikti 
nuomones jo kompetencijai priklausan čiais klausimais.  
5 straipsnis  
Statistin ės informacijos rinkimas  
5.1. Kad gal ėtų vykdyti ECBS uždavinius, ECB, padedamas nacionalini ų centrini ų bank ų, renka 
reikiam ą statistin ę informacij ą arba iš kompetenting ų nacionalini ų institucij ų, arba tiesiogiai iš ūkio 
subjekt ų. Šiais tikslais jis bendradarbiauja su S ąjungos institucijomis, įstaigomis ar organais ir su 
valstybi ų nari ų ar tre čiųjų šali ų kompetentingomis institucijomis bei tarptautin ėmis organizacijomis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/231
5.2. Nacionaliniai centriniai bankai, kiek tai įmanoma, vykdo 5.1 straipsnyje aprašytus uždavinius.  
5.3. Prireikus ECB prisideda prie taisykli ų ir praktikos, kuria vadovaujamasi renkant, kaupiant ir 
platinant statistin ę informacij ą jo kompetencijos srityse, suvienodinimo.  
5.4. Vadovaudamasi 41 straipsnyje išd ėstyta tvarka, Taryba nustato, fizinius ir juridinius asmenis, 
kuriems taikomi atskaitomyb ės reikalavimai, konfidencialumo režim ą ir atitinkamas įgyvendinimo 
užtikrinimo nuostatas.  
6 straipsnis  
Tarptautinis bendradarbiavimas  
6.1. ECB nusprendžia, kaip atstovaujama ECBS tarptautinio bendradarbiavimo, susijusio su ECBS 
pavestais uždaviniais, srityje.  
6.2. ECB ir, jam pritarus, nacionaliniai centriniai bankai gali dalyvauti tarptautin ėse finans ų insti ­
tucijose.  
6.3. 6.1 ir 6.2 straipsniai nepažeidžia Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 138 straipsnio.  
III SKYRIUS  
ECBS ORGANIZACIN Ė STRUKT ŪRA 
7 straipsnis  
Nepriklausomumas  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 130 straipsn į, naudodamiesi Sutartimis ir šio Statuto 
jiems suteiktais įgaliojimais ir vykdydami juose nustatytus uždavinius bei pareigas, nei ECB, nei 
nacionalinis centrinis bankas, nei bet kuris j ų sprendimus priiman čių organ ų narys nesiekia gauti 
ar nepriima joki ų S ąjungos institucij ų, įstaig ų ar organ ų, valstybi ų nari ų vyriausybi ų ar bet kurios 
kitos organizacijos nurodym ų. S ąjungos institucijos, įstaigos ar organai ir valstybi ų nari ų vyriausyb ės 
įsipareigoja gerbti š į princip ą ir nesiekti paveikti ECB ar nacionalini ų centrini ų bank ų sprendimus 
priiman čių organ ų nari ų, kai jie atlieka savo uždavinius.  
8 straipsnis  
Bendrasis principas  
ECBS vadovauja ECB sprendimus priimantys organai.LT C 83/232 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9 straipsnis  
Europos centrinis bankas  
9.1. ECB, kuris, pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 282 straipsnio 3 dal į, yra juridinis 
asmuo, kiekvienoje valstyb ėje nar ėje naudojasi pla čiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims 
pagal jos teis ę; b ūtent – jis gali įsigyti kilnojam ąjį ir nekilnojam ąjį turt ą ar juo disponuoti ir b ūti 
šalimi teismo procese.  
9.2. ECB užtikrina, kad pagal min ėtos Sutarties 127 straipsnio 2–3 ir 5 dalis ECBS numatyti 
uždaviniai bus įgyvendinami arba jam pa čiam veikiant vadovaujantis šiuo Statutu, arba per naciona ­
linius centrinius bankus vadovaujantis 12.1 ir 14 straipsniais.  
9.3. Pagal min ėtos Sutarties 129 straipsnio 1 dal į, ECB sprendimus priimantys organai yra Valdan ­ 
čioji taryba ir Vykdomoji valdyba.  
10 straipsnis  
Valdan čioji taryba  
10.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 283 straipsnio 1 dal į, Valdan čioji taryba 
susideda iš ECB vykdomosios valdybos nari ų bei valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, nacionalini ų 
centrini ų bank ų valdytoj ų. 
10.2. Kiekvienas Valdan čiosios tarybos narys turi vien ą bals ą. Nuo datos, kai Valdan čiosios tarybos 
nari ų skai čius viršija 21, kiekvienam Vykdomosios valdybos nariui suteikiama po vien ą bals ą ir 15 
valdytoj ų įgauna balsavimo teis ę. Pastarosios balsavimo teis ės bus paskirtos ir keisis taip:  
— nuo datos, kai valdytoj ų skai čius viršija 15 iki jis pasiekia 22, valdytojai suskirstomi į dvi grupes 
priklausomai nuo j ų nacionalinio centrinio banko valstyb ės nar ės dalies dydžio pagal valstybi ų 
nari ų, kuri ų valiuta yra euro, agreguot ą bendr ąjį vidaus produkt ą rinkos kainomis ir pinigų 
finansinių institucij ų suvestinio balanso sum ą. Agreguoto bendrojo vidaus produkto rinkos 
kainomis ir pinig ų finansini ų institucij ų bendro suvestinio balanso sumos dalims atitinkamai 
paskiriami 5/6 ir 1/6 svoriai. Pirm ąją grup ę sudaro penki valdytojai, o antrąj ą – likusieji. Pirmajai 
grupei priskirti valdytojai balsavimo teise naudojasi ne re čiau nei antrosios grup ės valdytojai. 
Atsižvelgiant į prieš tai esant į sakin į pirmajai grupei skiriamos keturios balsavimo teis ės, o antrajai 
grupei – vienuolika balsavimo teisių , 
— nuo datos, kai valdytoj ų skai čius padid ėja iki 22, valdytojai suskirstomi į tris grupes pagal 
įvertinim ą, nustatom ą pagal prieš tai min ėtus kriterijus. Pirm ąją grup ę sudaro penki valdytojai 
ir jiems skiriamos keturios balsavimo teis ės. Antr ąją grup ę sudaro viso valdytoj ų skai čiaus pus ė, 
trupmenos atveju suapvalinta iki artimiausio sveikojo skai čiaus, ir šiai grupei skiriamos aštuonios 
balsavimo teis ės. Tre čiąją grup ę sudaro likusieji valdytojai, kuriems skiriamos trys balsavimo 
teis ės,LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/233
— kiekvienoje grup ėje valdytojai savo balsavimo teis ėmis naudojasi vienod ą laiko tarp ą, 
— skai čiuojant dalis agreguotame bendrajame vidaus produkte rinkos kainomis taikomas 
29.2 straipsnis. Pinig ų finansini ų institucij ų suvestinio balanso suma skai čiuojama pagal statistikos 
sistem ą, taikom ą S ąjungoje skai čiavimo metu,  
— jei agreguotas bendrasis vidaus produktas rinkos kainomis koreguojamas pagal 29.3 straipsnį 
arba, jei padid ėja valdytoj ų skai čius, grupi ų dydis ir (arba) sud ėtis pakoreguojama pagal pirmiau 
min ėtus principus,  
— Valdan čioji taryba, veikdama dviej ų tre čdali ų vis ų savo nari ų, turin čių balsavimo teis ę ir be jos, 
dauguma, imasi vis ų priemoni ų, b ūtin ų pirmiau min ėtiems principams įgyvendinti, ir gali 
nuspr ęsti atid ėti rotacijos sistemos pradži ą iki datos, kai valdytoj ų skai čius viršys 18.  
Tik asmeniškai dalyvaujantieji turi teis ę balsuoti. Šiai taisyklei taikant išlyg ą, 12.3 straipsnyje mini ­
mame Darbo reglamente gali b ūti nustatyta, kad Valdan čiosios tarybos nariai gali balsuoti telekonfe ­
rencijos b ūdu. Šiame reglamente taip pat numatoma, kad Valdanč iosios tarybos narys, kuris negali 
dalyvauti Valdan čiosios tarybos posėdžiuose ilgesn į laik ą, gali paskirti pakaitin į Valdan čiosios tarybos 
nar į. 
Prieš tai esan čių straipsnio dali ų nuostatos nepažeidžia Valdan čiosios tarybos vis ų nari ų, turin čių 
balsavimo teis ę ir be jos, balsavimo teisi ų pagal 10.3, 40.2 ir 40.3 straipsnius.  
Jeigu šiame Statute nenustatyta kitaip, Valdan čioji taryba sprendimus priima balsavimo teis ę turin čių 
nari ų paprasta bals ų dauguma. Balsams pasiskirs čius po lygiai, lemia pirmininko balsas.  
Kad Valdan čioji taryba gal ėtų balsuoti, turi b ūti dviej ų tre čdali ų jos nari ų, turin čių balsavimo teis ę, 
kvorumas. Jeigu kvorumo n ėra, pirmininkas gali kviesti neeilin į pos ėdį, kuriame sprendimai gali b ūti 
priimami nesant kvorumo.  
10.3. Priimant bet kokius sprendimus pagal 28, 29, 30, 32 ir 33 straipsnius, balsai Valdan čiojoje 
taryboje paskirstomi pagal nacionalini ų centrini ų bank ų dal į pasirašytame ECB kapitale. Vykdomosios 
valdybos nari ų bals ų indeksai lyg ūs nuliui. Kvalifikuotos daugumos reikalaujantis sprendimas 
priimamas, jeigu atiduoti balsai „už“ atstovauja mažiausiai dviem tre čdaliams pasirašyto ECB kapitalo 
ir ne mažiau kaip pusei dalinink ų. Jeigu valdytojas negali dalyvauti, jis gali paskirti pakaitin į asmen į 
balsuoti jam skirtu indeksuotu balsu.  
10.4. Posėdžiai yra konfidencial ūs. Valdan čioji taryba gali nuspr ęsti viešai paskelbti savo svarstym ų 
rezultatus.  
10.5. Valdan čioji taryba pos ėdžiauja mažiausiai dešimt kart ų per metus.LT C 83/234 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
11 straipsnis  
Vykdomoji valdyba  
11.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies pirm ąją pastraip ą 
Vykdomoji valdyba susideda iš pirmininko, pirmininko pavaduotojo ir keturi ų kit ų nari ų. 
Nariai atlieka savo pareigas dirbdami visu etatu. N ė vienas narys negali turėti jokio kito mokamo ar 
nemokamo darbo, išskyrus ypatingus atvejus, kai Valdan čioji taryba padaro išimt į tuo klausimu.  
11.2. Pagal min ėtos Sutarties 283 straipsnio 2 dalies antr ąją pastraip ą pirmininkas, pirmininko 
pavaduotojas ir kiti Vykdomosios valdybos nariai skiriami iš pripažint ą autoritet ą ir profesin ę patirt į 
pinig ų ar bankininkyst ės srityse turin čių asmen ų kvalifikuota balsų dauguma Europos Vadov ų 
Tarybos pagal Tarybos rekomendacij ą, šiai pasikonsultavus su Europos Parlamentu ir Valdan čiąja 
taryba.  
Jų kadencija yra 8 metai, ir ji n ėra atnaujinama.  
Vykdomosios valdybos nariais gali b ūti tik valstybi ų nari ų pilie čiai. 
11.3. Vykdomosios valdybos nari ų įdarbinimo są lygos, ypa č j ų atlyginimai, pensijos ir kitos 
socialinio draudimo išmokos yra sutar čių su ECB dalykas, ir yra nustatomi Valdanč iosios tarybos, 
kuri remiasi komiteto, sudaryto iš trij ų Valdan čiosios tarybos ir trij ų Tarybos paskirt ų nari ų, pasi ū­
lymu. Vykdomosios valdybos nariai neturi teis ės balsuoti dėl šiame straipsnyje nurodyt ų klausim ų. 
11.4. Jeigu Vykdomosios valdybos narys nebeatitinka šioms pareigoms keliam ų reikalavim ų arba 
yra kaltas padar ęs sunk ų nusižengim ą, Teisingumo Teismas Valdan čiosios tarybos arba Vykdomosios 
valdybos prašymu gali j į atstatydinti.  
11.5. Kiekvienas asmeniškai dalyvaujantis Vykdomosios valdybos narys turi teis ę balsuoti ir šiam 
tikslui turi vien ą bals ą. Jeigu nenustatyta kitaip, Vykdomoji valdyba sprendimus priima paprasta 
atiduot ų bals ų dauguma. Balsams pasiskirs čius po lygiai, lemia pirmininko balsas. Balsavimo tvarka 
nustatoma 12.3 straipsnyje nurodytame Darbo reglamente.  
11.6. Vykdomoji valdyba yra atsakinga už ECB einam ąją veikl ą. 
11.7. Kiekviena laisva vieta Vykdomojoje valdyboje užimama paskiriant naują nar į pagal 11.2 
straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/235
12 straipsnis  
Sprendimus priiman čių organ ų pareigos  
12.1. Valdan čioji taryba nustato gaires ir priima sprendimus, kurie b ūtini užtikrinant uždavini ų, 
patik ėtų ECBS pagal Sutartis ir š į Statut ą, atlikim ą. Valdan čioji taryba nustato S ąjungos pinig ų 
politik ą, o prireikus priima sprendimus, susijusius su tarpiniais pinig ų politikos tikslais, pagrindin ėmis 
pal ūkan ų normomis ir atsarg ų pasi ūla ECBS, bei nustato jiems įgyvendinti b ūtinas gaires.  
Vykdomoji valdyba įgyvendina pinig ų politik ą pagal Valdan čiosios tarybos nustatytas gaires ir 
priimtus sprendimus. Tai atlikdama Vykdomoji valdyba duoda reikiamus nurodymus nacionaliniams 
centriniams bankams. Be to, Vykdomoji valdyba gali tur ėti kai kuri ų jai perduot ų įgaliojim ų, jeigu 
taip nusprendžia Valdan čioji taryba. 
Tokiu mastu, kuris laikomas galimu ir tinkamu, ir nepažeisdamas šio straipsnio nuostat ų, ECB 
kreipiasi į nacionalinius centrinius bankus atlikti operacijas, kurios sudaro ECBS uždavini ų dal į. 
12.2. Vykdomoji valdyba yra atsakinga už Valdan čiosios tarybos pos ėdži ų rengim ą. 
12.3. Valdan čioji taryba priima Darbo reglament ą, kuriame nustato ECB ir jo sprendimus 
priiman čių organ ų vidaus strukt ūrą. 
12.4. Valdan čioji taryba atlieka 4 straipsnyje nurodytas patariam ąsias funkcijas.  
12.5. Valdan čioji taryba priima 6 straipsnyje nurodytus sprendimus.  
13 straipsnis  
Pirmininkas  
13.1. Pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, pirmininko pavaduotojas vadovauja ECB valdan čiajai 
tarybai ir ECB vykdomajai valdybai.  
13.2. Nepažeisdamas 38 straipsnio, pirmininkas arba jo atstovas atstovauja ECB už jo rib ų. 
14 straipsnis  
Nacionaliniai centriniai bankai  
14.1. Kiekviena valstyb ė nar ė, vadovaudamasi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 131 
straipsniu, užtikrina, kad jos nacionalin ės teis ės aktai įskaitant jos nacionalinio centrinio banko 
statut ą, b ūtų suderinti su Sutartimis ir šiuo Statutu.  
14.2. Nacionalini ų centrini ų bank ų statutuose, be kita ko, turi b ūti numatyta, kad nacionalinio 
centrinio banko valdytojo kadencija bus ne trumpesn ė kaip 5 metai.LT C 83/236 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Valdytoj ą galima atleisti iš pareig ų tik tuomet, jeigu jis nebeatitinka šioms pareigoms keliam ų reika ­
lavim ų arba yra kaltas padar ęs sunk ų nusižengim ą. Suinteresuotas valdytojas arba Valdan čioji taryba 
dėl tokio sprendimo gali kreiptis į Teisingumo Teism ą motyvuodami Sutarč ių ar kokios nors kitos 
teis ės normos, susijusios su jos taikymu, pažeidimu. Šie ieškiniai pateikiami per du m ėnesius, atitin ­
kamai nuo sprendimo paskelbimo arba nuo pranešimo apie j į ieškovui dienos, arba, jei to nebuvo 
padaryta, nuo tos dienos, kai ieškovas apie j į sužinojo.  
14.3. Nacionaliniai centriniai bankai yra sud ėtin ė ECBS dalis ir veikia pagal ECB gaires bei nuro ­
dymus. Valdan čioji taryba imasi reikiam ų veiksm ų, kad užtikrint ų, jog b ūtų laikomasi ECB gairi ų ir 
nurodym ų, bei reikalauja, kad jai b ūtų pateikiama visa reikalinga informacija.  
14.4. Nacionaliniai centriniai bankai gali atlikti ir kitas, šiame Statute nenumatytas, funkcijas, 
nebent Valdan čioji taryba dviej ų tre čdali ų atiduot ų bals ų dauguma nustato, kad jos trukdo ECBS 
tikslams ir uždaviniams. Tokios funkcijos atliekamos nacionaliniams centriniams bankams prisiimant 
atsakomyb ę bei įsipareigojimus, ir jos nelaikomos ECBS funkcij ų dalimi. 
15 straipsnis  
Įsipareigojimai d ėl atskaitomyb ės 
15.1. ECB rengia ir skelbia pranešimus apie ECBS veikl ą mažiausiai kart ą per ketvirt į. 
15.2. ECBS konsoliduota finansin ė ataskaita skelbiama kiekvien ą savait ę. 
15.3. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 284 straipsnio 3 dal į ECB parengia Europos 
Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, taip pat Europos Vadov ų Tarybai met ų pranešim ą apie ECBS veikl ą 
ir apie pinig ų politik ą pra ėjusiais bei einamaisiais metais.  
15.4. Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai ir ataskaitos suinteresuotoms šalims teikiami nemo ­
kamai. 
16 straipsnis  
Banknotai  
Vadovaudamasi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 128 straipsnio 1 dalimi, Valdan čioji taryba 
turi išimtinę teis ę duoti leidim ą S ąjungoje išleisti euro banknotus. Tokius banknotus gali išleisti ECB 
ir nacionaliniai centriniai bankai. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų išleisti banknotai yra vienin ­
teliai tokie banknotai, kurie S ąjungoje turi teisė tos mok ėjimo priemon ės status ą. 
ECB, kiek tai yra įmanoma, atsižvelgia į esamą banknot ų išleidimo ir k ūrimo praktik ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/237
IV SKYRIUS  
ECBS PINIG Ų POLITIKOS FUNKCIJOS IR OPERACIJOS  
17 straipsnis  
Sąskaitos ECB ir nacionaliniuose centriniuose bankuose  
Savo operacijoms vykdyti ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali atidaryti s ąskaitas kredito įstai ­
goms, viešiesiems subjektams ir kitiems rinkos dalyviams ir priimti turt ą įskaitant nematerialius 
vertybinius popierius, kaip įkeitimo objekt ą. 
18 straipsnis  
Atviros rinkos ir kredito operacijos  
18.1. Kad pasiekt ų ECBS tikslus ir įvykdyt ų jos uždavinius, ECB ir nacionaliniai centriniai bankai 
gali: 
— veikti finans ų rinkose pirkdami ir parduodami (sudarydami neatid ėliotinus ir išankstinius sando ­
rius), įskaitant pirkim ą ir pardavim ą pagal atpirkimo sutartis, ir skolindami arba skolindamiesi 
skolos įsipareigojimus ir likvidžias rinkos priemones eurais arba kitomis valiutomis, taip pat 
tauriuosius metalus;  
— atlikti kredito operacijas su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais skolinant l ėšas užtikrinus 
pakankamu įkeitimu.  
18.2. ECB nustato bendrus jo paties ar nacionalini ų centrinių bank ų atliekam ų atviros rinkos ir 
kredito operacij ų principus, įskaitant s ąlyg ų, kuriomis jie pasireng ę atlikti tokius sandorius, paskel ­
bim ą. 
19 straipsnis  
Privalomosios atsargos  
19.1. Pagal 2 straipsn į, ECB, siekdamas pinig ų politikos tiksl ų, gali reikalauti, kad valstyb ėse nar ėse 
įsteigtos kredito įstaigos privalom ąsias atsargas laikyt ų ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų s ąskaitose. 
Privalom ųjų atsarg ų skai čiavimo ir nustatymo taisykles gali patvirtinti Valdan čioji taryba. Jeigu reika ­
lavimai nevykdomi, ECB turi teis ę imti baudos pal ūkanas ir taikyti kitas panašaus poveikio sankcijas.  
19.2. Taikydama š į straipsn į ir vadovaudamasi 41 straipsnyje išd ėstyta tvarka, Taryba apibr ėžia 
privalom ųjų atsarg ų baz ę bei maksimalius leistinus t ų atsarg ų ir j ų baz ės santykius, taip pat atitin ­
kamas sankcijas reikalavim ų nevykdymo atveju.LT C 83/238 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
20 straipsnis  
Kitos pinig ų politikos priemon ės 
Valdan čioji taryba dviej ų tre čdali ų atiduot ų bals ų dauguma gali nuspr ęsti naudoti tokias kitas opera ­
cines pining ų politikos priemones, kurias ji, laikydamasi 2 straipsnio, laiko tinkamomis.  
41 straipsnyje išd ėstyta tvarka Taryba apibr ėžia toki ų metod ų taikymo srit į, jeigu jais nustatomos 
prievol ės tre čiosioms šalims.  
21 straipsnis  
Operacijos su viešaisiais subjektais  
21.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 123 straipsn į l ėš ų pereikvojimas s ąskaitose ar 
bet kurios kitos formos kredito galimyb ės S ąjungos institucijoms, įstaigoms ar organams, valstybi ų 
nari ų centrin ėms vyriausyb ėms, regionin ėms, vietos ar kitoms valdžios institucijoms, kitoms viešosios 
teis ės reglamentuojamoms įstaigoms arba valstybin ėms įmon ėms ECB ar nacionaliniuose centriniuose 
bankuose yra draudžiami, taip pat draudžiama ECB ar nacionaliniams centriniams bankams tiesiogiai 
iš j ų pirkti skolos priemones.  
21.2. ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali veikti kaip 21.1 straipsnyje išvardyt ų subjekt ų 
fiskaliniai agentai.  
21.3. Šio straipsnio nuostatos netaikomos valstybei nuosavyb ės teise priklausan čioms kredito 
įstaigoms, kurioms nacionaliniai centriniai bankai ir ECB centrini ų bank ų atsarg ų pasi ūlos atžvilgiu 
taiko tok į pat į status ą, kaip priva čioms kredito įstaigoms.  
22 straipsnis  
Kliringo ir mok ėjimo sistemos  
ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali sudaryti s ąlygas, o ECB gali priimti reglamentus, kad b ūtų 
užtikrintas kliringo ir mok ėjimo sistem ų veiksmingumas ir patikimumas S ąjungoje ir su kitomis 
šalimis.  
23 straipsnis  
Išor ės operacijos  
ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali:  
— užmegzti ryšius su centriniais bankais ir finans ų įstaigomis kitose šalyse ir prireikus su tarptau ­
tinėmis organizacijomis;  
— sudarydami neatidėliotinus ir išankstinius sandorius, įsigyti ir parduoti vis ų r ūši ų turt ą užsienio 
valiuta, ir tauriuosius metalus; s ąvoka „turtas užsienio valiuta“ apima vertybinius popierius ir vis ą 
kit ą turt ą bet kurios šalies valiuta ar apskaitos vienetais ir laikom ą bet kokia forma;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/239
— laikyti ir valdyti šiame straipsnyje nurodyt ą turt ą; 
— atlikti vis ų tip ų banko sandorius su tre čiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis organizacijomis įskaitant 
skolinimosi ir skolinimo operacijas.  
24 straipsnis  
Kitos operacijos  
ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, be operacij ų, susijusi ų su j ų uždaviniais, gali atlikti operacijas, 
skirtas j ų administraciniams tikslams ar j ų personalui.  
V SKYRIUS  
RIZIKOS RIBOJIMU PAGR ĮSTA PRIEŽI ŪRA 
25 straipsnis  
Rizikos ribojimu pagr įsta prieži ūra 
25.1. ECB gali patarti Tarybai, Komisijai ir valstybi ų nari ų kompetentingoms institucijoms, o šios 
gali konsultuotis su ECB d ėl S ąjungos teis ės akt ų, susijusi ų su kredito įstaig ų rizikos ribojimu pagr įsta 
prieži ūra ir finans ų sistemos stabilumu, taikymo srities ir įgyvendinimo.  
25.2. ECB, remdamasis kiekvienu pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 6 
dal į Tarybos priimtu reglamentu, gali atlikti specialius uždavinius, susijusius su rizikos ribojimu 
pagr įsta kredito ir kit ų finans ų įstaigų , išskyrus draudimo įmones, prieži ūros politika.  
VI SKYRIUS  
ECBS FINANSIN ĖS NUOSTATOS 
26 straipsnis  
Finansin ės ataskaitos  
26.1. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų finansiniai metai prasideda sausio pirm ą dien ą ir baigiasi 
gruodžio paskutin ę dien ą. 
26.2. ECB met ų ataskaitas rengia Vykdomoji valdyba pagal Valdan čiosios tarybos nustatytus 
principus. Ataskaitas tvirtina Valdanč ioji taryba, ir tada jos paskelbiamos.  
26.3. Analizės ir veiklos tikslais Vykdomoji valdyba sudaro ECBS konsoliduot ą balans ą, apimant į 
ECBS priskiriam ą nacionalini ų centrini ų bank ų turt ą ir įsipareigojimus.LT C 83/240 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
26.4. Šiam straipsniui taikyti Valdan čioji taryba nustato reikiamas nacionalini ų centrini ų bank ų 
vykdom ų operacij ų apskaitos ir atskaitomyb ės standartizavimo taisykles.  
27 straipsnis  
Auditas  
27.1. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų s ąskait ų audit ą atlieka nepriklausomi išor ės auditoriai, 
kuriuos rekomenduoja Valdan čioji taryba ir tvirtina Taryba. Auditoriai turi visus įgaliojimus tikrinti 
visas ECB ir nacionalinių centrini ų bank ų buhalterines knygas bei s ąskaitas ir gauti vis ą informacij ą 
apie j ų sandorius.  
27.2. Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 287 straipsnio nuostatos taikomos tik ECB vado ­
vyb ės veiklos efektyvumui tirti.  
28 straipsnis  
ECB kapitalas  
28.1. ECB kapitalas yra 5 000 milijonų eur ų. Kapital ą galima didinti tokiomis sumomis, kokiomis 
nusprendžia Valdan čioji taryba veikdama kvalifikuota bals ų dauguma, numatyta 10.3 straipsnyje, 
neperžengdama toki ų rib ų ir tokiomis s ąlygomis, kokias nustato Taryba 41 straipsnyje nurodyta 
tvarka.  
28.2. Nacionaliniai centriniai bankai yra vieninteliai subjektai, turintys teis ę pasirašyti ir tur ėti ECB 
kapital ą. Kapitalas pasirašomas pagal rakt ą, nustatyt ą vadovaujantis 29 straipsniu.  
28.3. Valdan čioji taryba, veikdama kvalifikuota balsų dauguma, kaip nurodyta 10.3 straipsnyje, 
apibr ėžia kapitalo apmok ėjimo apimt į ir form ą. 
28.4. Laikantis 28.5 straipsnio, nacionalinių centrini ų bank ų dalys pasirašytame ECB kapitale 
negali b ūti perduodamos, įkei čiamos ar areštuojamos.  
28.5. Jeigu 29 straipsnyje nurodytas raktas yra koreguojamas, nacionaliniai centriniai bankai 
perveda tarpusavyje tokio dydžio kapitalo dalis, kokios reikalingos užtikrinti, kad kapitalo dali ų 
paskirstymas atitikt ų pakoreguot ą rakt ą. Valdan čioji taryba nustato toki ų pervedim ų s ąlygas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/241
29 straipsnis  
Kapitalo pasirašymo raktas  
29.1. Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo raktas, pirm ą kart ą nustatytas 1998 metais, 
kai buvo įsteigta Europos centrinių bank ų sistema, nustatomas kiekvienam nacionaliniam centriniam 
bankui priskiriant svor į šiame rakte, lyg ų sumai:  
— 50 % atitinkamos valstyb ės nar ės gyventoj ų skai čiaus dalies S ąjungoje priešpaskutiniais metais iki 
ECBS įsteigimo;  
— 50 % atitinkamos valstyb ės nar ės bendrojo vidaus produkto dalies S ąjungoje rinkos kainomis per 
paskutinius penkerius metus iki priešpaskutini ų met ų prieš ECBS įsteigim ą. 
Procentai suapvalinami iki artimiausio 0,000 1 % punkto kartotinio.  
29.2. Šiam straipsniui taikyti reikalingus statistinius duomenis pateikia Komisija vadovaudamasi 
taisyklėmis, kurias Taryba priima 41 straipsnyje nurodyta tvarka.  
29.3. Nacionaliniams centriniams bankams skiriami indeksai koreguojami kas penkeri metai po 
ECBS įsteigimo analogiškai vadovaujantis nuostatomis, išd ėstytoms 29.1 straipsnyje. Pakoreguotas 
raktas pradedamas taikyti nuo pirmos kit ų met ų dienos.  
29.4. Valdan čioji taryba imasi vis ų kit ų šiam straipsniui taikyti reikaling ų priemoni ų. 
30 straipsnis  
Užsienio atsarg ų pervedimas į ECB  
30.1. Nepažeisdami 28 straipsnio, nacionaliniai centriniai bankai suteikia ECB užsienio atsargas, 
išskyrus valstybių nari ų valiutomis, eurais, rezervin ėmis pozicijomis TVF ir SST iki sumos, lygios 
50 000 milijon ų eur ų. Valdan čioji taryba sprendžia, koki ą dal į ECB reikalauja pervesti j į įsteigus ir 
kokias sumas bus reikalaujama pervesti v ėliau. ECB turi visišk ą teis ę laikyti ir valdyti jam pervestas 
užsienio atsargas bei naudoti jas šiame Statute nurodytais tikslais.  
30.2. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko įnašai nustatomi proporcingai jo daliai pasirašytame 
ECB kapitale. 
30.3. ECB kiekvieną nacionalin į centrin į bank ą kredituoja jo į našo dydžio reikalavimu. Valdan čioji 
taryba nustato tokių reikalavim ų nominali ąją išraišk ą ir atlyginimo už juos tvark ą. 
30.4. Taikydamas 30.2 straipsn į ir neperžengdamas toki ų rib ų bei vadovaudamasis tokiomis 
sąlygomis, kokias nustato Taryba 41 straipsnyje išd ėstyta tvarka, ECB gali toliau papildomai reikalauti 
užsienio atsarg ų, viršijan čių 30.1 straipsnyje nustatyt ą rib ą.LT C 83/242 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
30.5. ECB gali laikyti ir valdyti rezervines pozicijas TVF ir SST bei numatyti toki ų l ėšų sutelkim ą. 
30.6. Valdan čioji taryba imasi vis ų kit ų šiam straipsniui taikyti reikaling ų priemoni ų. 
31 straipsnis  
Nacionalini ų centrini ų bank ų turimos užsienio atsargos  
31.1. Nacionaliniams centriniams bankams leidžiama atlikti sandorius vykdant savo įsipareigo ­
jimus tarptautin ėms organizacijoms pagal 23 straipsn į. 
31.2. Jei visos kitos operacijos užsienio atsargomis, likusiomis nacionaliniams centriniams 
bankams po 30 straipsnyje nurodyt ų pervedim ų, ir valstybi ų nari ų sandoriai apyvartin ėmis užsienio 
valiutos lėšomis, viršija tam tikr ą rib ą, kuri nustatoma pagal 31.3 straipsn į, joms turi pritarti ECB, kad 
būtų užtikrintas j ų suderinamumas su S ąjungos valiutos kurso ir pinig ų politika. 
31.3. Valdan čioji taryba nustato gaires šioms operacijoms vykdyti.  
32 straipsnis  
Nacionalini ų centrini ų bank ų pinig ų politikos pajam ų paskirstymas  
32.1. Pajamos, susikaupusios nacionaliniams centriniams bankams atliekant ECBS pinig ų politikos 
funkcijas (toliau – pinig ų politikos pajamos), paskirstomos kiekvien ų finansinių met ų gale pagal šio 
straipsnio nuostatas.  
32.2. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko pinig ų politikos pajam ų suma yra lygi jo met ų 
pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir kredito įstaig ų 
ind ėlių įsipareigojimams padengti. Š į turt ą nustato nacionaliniai centriniai bankai pagal gaires, kurias 
numato Valdanč ioji taryba.  
32.3. Jeigu įvedus eur ą nacionalini ų centrini ų bank ų balans ų strukt ūros, Valdan čiosios tarybos 
nuomone, neleidžia taikyti 32.2 straipsnio, Valdan čioji taryba kvalifikuota bals ų dauguma gali 
nuspr ęsti, kad taikant išimt į 32.2 straipsniui, pinig ų politikos pajamos b ūtų skai čiuojamos pagal 
kit ą metod ą ne ilgesn į nei penkeri ų met ų laikotarp į. 
32.4. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko pinig ų politikos pajam ų suma mažinama dydžiu, 
lygiu visoms pal ūkanoms, kurias tas centrinis bankas sumok ėjo pagal ind ėlių įsipareigojimus kredito 
įstaigoms pagal 19 straipsn į. 
Valdan čioji taryba gali nuspr ęsti, kad nacionaliniams centriniams bankams b ūtų atlyginamos išlaidos, 
susijusios su banknot ų išleidimu arba, išimtin ėmis aplinkyb ėmis, ypatingas nuostolis, atsirandantis d ėl 
pinig ų politikos operacij ų, kuri ų jie imasi ECBS vardu. Atlyginama tokia forma, kuri, Valdan čiosios 
tarybos nuomone, yra tinkama; šios sumos gali b ūti kompensuojamos iš nacionalini ų centrini ų 
bank ų pinig ų politikos pajam ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/243
32.5. Nacionalini ų centrini ų bank ų pinig ų politikos pajam ų suma paskirstoma nacionaliniams 
centriniams bankams proporcingai j ų apmokėtai ECB kapitalo daliai pagal bet kur į sprendim ą, kur į 
priima Valdan čioji taryba vadovaudamasi 33.2 straipsniu.  
32.6. Liku čių, atsirandan čių iš pinig ų politikos pajam ų paskirstymo, kliring ą ir mok ėjim ą vykdo 
ECB pagal Valdan čiosios tarybos nustatytas gaires.  
32.7. Valdan čioji taryba imasi vis ų kit ų šiam straipsniui taikyti reikaling ų priemoni ų. 
33 straipsnis  
ECB grynojo pelno ir nuostolio paskirstymas  
33.1. ECB grynasis pelnas pervedamas tokia tvarka:  
a) suma, kuri ą turi nustatyti Valdan čioji taryba ir kuri negali viršyti 20 % grynojo pelno, pervedama į 
bendr ą atsarg ų fond ą, kuriam taikoma riba, lygi 100 % kapitalo;  
b) lik ęs grynasis pelnas paskirstomas ECB dalininkams proporcingai j ų apmokė toms dalims.  
33.2. Jeigu ECB patiria nuostol į, tr ūkum ą galima kompensuoti iš ECB bendrojo atsargų fondo ir, 
prireikus, Valdan čiosios tarybos sprendimu iš atitinkam ų finansini ų met ų pinig ų politikos pajam ų 
proporcingai ir neviršijant sum ų, kokios paskirstytos nacionaliniams centriniams bankams pagal 32.5 
straipsn į. 
VII SKYRIUS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
34 straipsnis  
Teis ės aktai  
34.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 132 straipsn į ECB:  
— priima reglamentus, reikalingus 3.1 straipsnio pirmoje įtraukoje, 19.1, 22 arba 25.2 straipsniuose 
nurodytiems uždaviniams vykdyti ir tais atvejais, kurie numatomi 41 straipsnyje nurodytuose 
Tarybos aktuose;  
— priima sprendimus, reikalingus pagal Sutartis ir ECBS ir ECB statut ą ECBS patik ėtiems uždavi ­
niams vykdyti;  
— teikia rekomendacijas ir nuomones.  
34.2. ECB gali nutarti paskelbti savo sprendimus, rekomendacijas ir nuomones.LT C 83/244 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
34.3. Laikydamasis 41 straipsnyje numatyta tvarka Tarybos nustatyt ų apribojim ų ir są lyg ų, ECB 
turi teis ę įmon ėms, nesilaikan čioms jo reglamentuose ir sprendimuose nustatyt ų įpareigojim ų, skirti 
vienkartines arba periodiškai mokamas baudas.  
35 straipsnis  
Teismin ė prieži ūra ir susij ę klausimai  
35.1. Sutartyse numatytais atvejais ir s ąlygomis Europos S ąjungos Teisingumo Teismas gali perži ū­
rėti ar aiškinti ECB veiksmus ar neveikim ą. Sutartyse numatytais atvejais ir s ąlygomis ECB gali pateikti 
ieškin į. 
35.2. Gin čų tarp ECB ir jo kreditori ų, skolinink ų ar vis ų kit ų asmen ų nagrin ėjimas priklauso 
kompetenting ų nacionalini ų teism ų jurisdikcijai, išskyrus atvejus, kurie priskiriami Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo jurisdikcijai.  
35.3. ECB taikomas atsakomyb ės režimas, numatytas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 340 
straipsnyje. Nacionaliniai centriniai bankai yra atsakingi pagal atitinkamus nacionalinius įstatymus.  
35.4. Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal bet 
kuri ą arbitražin ę išlyg ą, numatyt ą ECB ar jo vardu sudarytoje sutartyje, nepaisant to, ar ta sutartis 
reguliuojama viešosios ar privatin ės teis ės. 
35.5. ECB sprendimą kreiptis į Europos S ąjungos Teisingumo Teism ą d ėl bylos išk ėlimo priima 
Valdan čioji taryba.  
35.6. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso sprę sti gin čus d ėl nacionalinio 
centrinio banko įpareigojim ų pagal Sutartis ir š į Statut ą vykdymo. Jeigu ECB mano, kad kuris nors 
nacionalinis centrinis bankas ne įvykd ė kokios nors pareigos pagal Sutartis ir š į Statut ą, jis šiuo reikalu 
pareiškia pagr įstą savo nuomon ę, pirma suteik ęs atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui 
galimyb ę išd ėstyti savo samprotavimus. Jeigu atitinkamas nacionalinis centrinis bankas per ECB 
nustatyt ą laik ą neatsižvelgia į t ą nuomon ę, ECB gali perduoti š į reikal ą svarstyti Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismui.  
36 straipsnis  
Personalas  
36.1. Vykdomosios valdybos si ūlymu Valdan čioji taryba nustato ECB personalo įdarbinimo 
sąlygas.  
36.2. Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spr ęsti ECB ir jo tarnautoj ų 
gin čus neviršijant įdarbinimo s ąlygose nustatyt ų rib ų ir laikantis jose numatyt ų s ąlyg ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/245
37 straipsnis  (ex 38 straipsnis)  
Profesin ė paslaptis  
37.1. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų sprendimus priiman čių organ ų nariai ir personalas, 
netgi nustoję eiti savo pareigas, privalo neatskleisti informacijos, kuriai taikomi profesin ės paslapties 
reikalavimai.  
37.2. Asmenims, turintiems galimyb ę naudotis duomenimis, kuriems taikomi S ąjungos teis ės 
aktuose numatyti reikalavimai saugoti profesin ę paslapt į, taikomi tie teisė s aktai.  
38 straipsnis  (ex 39 straipsnis)  
Pasirašantieji asmenys  
Teisiniai ECB įsipareigojimai tre čiųjų šali ų atžvilgiu prisiimami jo pirmininko arba dviej ų Vykdomo ­
sios valdybos nari ų, arba dviej ų ECB personalo nari ų, kuriuos pirmininkas tinkamai įpareigojo pasi ­
rašyti ECB vardu, parašais.  
39 straipsnis  (ex 40 straipsnis)  
Privilegijos ir imunitetai  
Valstybi ų nari ų teritorijoje ECB naudojasi tokiomis privilegijomis ir imunitetais, kurie yra b ūtini jo 
uždaviniams atlikti, laikantis Protokole d ėl Europos S ąjungos privilegij ų ir imunitet ų nustatyt ų s ąlyg ų. 
VIII SKYRIUS  
STATUTO PAKEITIMAS IR PAPILDOMI TEIS ĖS AKTAI 
40 straipsnis  (ex 41 straipsnis)  
Supaprastinta pakeitimo tvarka  
40.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 3 dal į, Europos Parlamentas ir 
Taryba, remdamiesi ECB rekomendacija ir pasikonsultav ę su Komisija, spr ęsdami pagal įprast ą teis ė­
kūros proced ūrą arba, remdamiesi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultav ę su ECB, gali pakeisti šio 
Statuto 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4 ir 32.6 straipsnius, 33.1 
straipsnio a punkt ą ir 36 straipsn į. 
40.2. Europos Vadov ų Taryba, Europos centriniam bankui rekomendavus ir pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu ir Komisija arba Komisijai rekomendavus ir pasikonsultavusi su Europos Parla ­
mentu ir Europos centriniu banku, vieningai priimtu sprendimu gali pakeisti 10.2 straipsn į. Šie 
pakeitimai įsigalioja tik po to, kai pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus juos patvirtina 
valstybės nar ės.LT C 83/246 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
40.3. Pagal š į straipsn į teikiam ą ECB rekomendacij ą turi vieningai patvirtinti Valdan čioji taryba.  
41 straipsnis  (ex 42 straipsnis)  
Papildomi teis ės aktai  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 4 dal į Taryba, remdamasi Komisijos 
pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei ECB arba remdamasi ECB rekomendacija ir 
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Komisija, priima šio Statuto 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 
30.4 ir 34.3 straipsniuose nurodytas nuostatas.  
IX SKYRIUS  
ECBS TAIKOMOS PEREINAMOSIOS IR KITOS NUOSTATOS  
42 straipsnis  (ex 43 straipsnis)  
Bendrosios nuostatos  
42.1. Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 139 straipsnio 1 dalyje nurodyta išimtis lemia, kad 
suinteresuotoms valstyb ėms nar ėms nesuteikiamos jokios teis ės ir nenumatomi jokie į pareigojimai, 
išd ėstyti šio Statuto 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 ir 49 
straipsniuose.  
42.2. Valstybi ų nari ų, kurioms taikomas min ėtos Sutarties 139 straipsnio 1 dalyje nurodyta 
išimtis, centriniai bankai išlaiko savo į galiojimus pinig ų politikos srityje pagal nacionalin ę teis ę. 
42.3. Pagal min ėtos Sutarties 139 straipsn į, „valstyb ės nar ės“ suprantamos kaip „valstyb ės nar ės, 
kuri ų valiuta yra euro “ šio Statuto 3,11.2 ir 19 straipsniuose.  
42.4. „Nacionaliniai centriniai bankai“ suprantami kaip „valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, 
centriniai bankai“ šio Statuto 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 ir 49 
straipsniuose.  
42.5. „Dalininkai“ suprantami kaip „valstybių nari ų, kuri ų valiuta yra euro, centriniai bankai“ 10.3 
ir 33.1 straipsniuose.  
42.6. „Pasirašytas ECB kapitalas“ suprantamas kaip „ECB kapitalas, kur į pasirašo valstybi ų nari ų, 
kuri ų valiuta yra euro, centriniai bankai“ 10.3 ir 30.2 straipsniuose.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/247
43 straipsnis  (ex 44 straipsnis)  
ECB pereinamojo laikotarpio uždaviniai  
ECB perima buvusias Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 141 straipsnio 2 dalyje nurodytas 
Europos pinig ų instituto funkcijas, kurias d ėl išim čių, taikom ų vienai ar kelioms valstyb ėms nar ėms, 
vis dar reikia atlikti įvedus eur ą. 
ECB teikia patarimus rengiantis min ėtos Sutarties 140 straipsnyje nurodyt ų išim čių panaikinimui.  
44 straipsnis  (ex 45 straipsnis)  
ECB bendroji taryba  
44.1. Nepažeidžiant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 3 dalies, Bendroji 
taryba įsteigiama kaip tre čias ECB sprendimus priimantis organas.  
44.2. Bendroji taryba susideda iš ECB pirmininko ir pirmininko pavaduotojo bei nacionalini ų 
centrini ų bank ų valdytoj ų. Kiti Vykdomosios valdybos nariai gali dalyvauti Bendrosios tarybos pos ė­
džiuose be balsavimo teisės. 
44.3. Visos Bendrosios tarybos pareigos išvardytos šio Statuto 46 straipsnyje.  
45 straipsnis  (ex 46 straipsnis)  
Bendrosios tarybos darbo reglamentas  
45.1. ECB bendrajai tarybai pirmininkauja ECB pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, pirmininko 
pavaduotojas. 
45.2. Tarybos pirmininkas ir Komisijos narys gali dalyvauti Bendrosios tarybos pos ėdžiuose be 
teis ės balsuoti.  
45.3. Bendrosios tarybos pos ėdžius rengia jos pirmininkas.  
45.4. Nukrypdama nuo 12.3 straipsnio, Bendroji taryba priima savo Darbo reglament ą. 
45.5. Sekretoriato paslaugas Bendrajai tarybai teikia ECB.  
46 straipsnis  (ex 47 straipsnis)  
Bendrosios tarybos pareigos  
46.1. Bendroji taryba:  
— atlieka 43 straipsnyje nurodytus uždavinius;  
— prisideda prie 4 ir 25.1 straipsniuose nurodyt ų patariam ųjų funkcij ų atlikimo.LT C 83/248 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
46.2. Bendroji taryba prisideda:  
— renkant 5 straipsnyje nurodyt ą statistin ę informacij ą; 
— rengiant 15 straipsnyje nurodytas ECB ataskaitas;  
— nustatant 26.4 straipsnyje nurodytas taisykles, reikalingas 26 straipsniui taikyti;  
— imantis vis ų kit ų priemoni ų, kurios nurodytos 29.4 straipsnyje, reikaling ų 29 straipsniui taikyti;  
— nustatant 36 straipsnyje nurodytas ECB personalo įdarbinimo są lygas.  
46.3. Bendroji taryba prisideda atliekant b ūtin ą pasirengim ą neatšaukiamai nustatyti valstybi ų 
nari ų, kurioms taikoma išimtis, valiutos kursus euro atžvilgiu, kaip nurodyta Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 140 straipsnio 3 dalyje.  
46.4. ECB pirmininkas praneša Bendrajai tarybai apie Valdan čiosios tarybos sprendimus.  
47 straipsnis  (ex 48 straipsnis)  
ECB kapitalui taikomos pereinamosios nuostatos  
Vadovaujantis 29.1 straipsniu, kiekvienam nacionaliniam centriniam bankui skiriamas indeksas ECB 
kapitalo pasirašymo rakte. Nukrypstant nuo 28.3 straipsnio nuostat ų, valstybi ų nari ų, kurioms 
taikoma išimtis, centriniai bankai neapmoka j ų pasirašyto kapitalo, nebent Bendroji taryba, veikdama 
dauguma, kuri atstovauja mažiausiai dviem tre čdaliams pasirašyto ECB kapitalo ir mažiausiai pusei 
dalinink ų, nusprendžia, kad reikia sumok ėti minimal ų procent ą, kaip įnašą , skirt ą ECB veiklos išlai ­
doms padengti.  
48 straipsnis  (ex 49 straipsnis)  
Atid ėtas ECB kapitalo, atsarg ų ir atid ėjim ų mok ėjimas  
48.1. Valstyb ės nar ės, kurios išimtis panaikinama, centrinis bankas apmoka savo pasirašyt ą ECB 
kapitalo dal į taip pat, kaip ir kit ų valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, centriniai bankai, o reikiamą 
užsienio atsarg ų sum ą perveda ECB pagal 30.1 straipsn į. Pervedama suma nustatoma padauginus 
pagal dabartin į valiutos kurs ą eurais išreikštas užsienio atsargas, kurios jau buvo pervestos į ECB 
pagal 30.1 straipsn į, iš atitinkamo nacionalinio centrinio banko pasirašytos dalies ir dali ų, kurias jau 
apmokėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai, santykio.  
48.2. Be mok ėjimo, kur į reikia atlikti pagal 48.1 straipsn į, atitinkamas centrinis bankas įneša savo 
dal į į ECB atsargas, taip pat į tuos atid ėjimus, kurie prilyginami atsargoms, bei į sum ą, kuri ą dar reik ės 
priskirti atsargoms ir atid ėjimams, atitinkan čią pelno ir nuostolio ataskaitos likut į, buvus į met ų, po 
kuri ų panaikinta išimtis, gruodžio 31 dien ą. Suma, kuri ą reikia įnešti, nustatoma dauginant atsarg ų,LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/249
apibr ėžt ų pirmiau ir nurodyt ų patvirtintame ECB balanse, sum ą iš atitinkamo centrinio banko pasi ­
rašytos dalies ir dali ų, kurias jau apmok ėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai, santykio.  
48.3. Vienai ar daugiau šali ų tapus valstyb ėmis nar ėmis ir j ų atitinkamiems nacionaliniams cent ­
riniams bankams tapus ECBS dalimi, automatiškai padid ėja pasirašytas ECB kapitalas ir maksimalus 
užsienio atsarg ų, kurias galima b ūtų pervesti į ECB, dydis. Padid ėjimas nustatomas padauginus 
atitinkamas tuo metu esan čias sumas iš santykio, apskai čiuoto pagal išpl ėstą kapitalo rakt ą, tarp 
nacionalini ų centrini ų bank ų, ketinan čių įsijungti į ECBS, ir nacionalini ų centrini ų bank ų, jau esan čių 
ECBS, svori ų. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko svoris kapitalo rakte yra apskai čiuojamas pagal 
analogij ą su 29.1 straipsniu ir laikantis 29.2 straipsnio. Ataskaitiniai statistini ų duomen ų laikotarpiai 
turi b ūti tokie patys, kokie buvo naudojami per paskutin į kas penkerius metus atliekam ą svori ų 
pakoregavim ą vadovaujantis 29.3 straipsniu.  
49 straipsnis  (ex 52 straipsnis)  
Banknot ų S ąjungos valiutomis keitimas  
Po to, kai vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 3 dalimi bus neat ­ 
šaukiamai nustatyti valiut ų kursai, Valdan čioji taryba imasi reikiam ų priemoni ų, kad užtikrint ų, jog 
nacionaliniai centriniai bankai banknotus, kuri ų valiut ų kursai yra neatšaukiamai nustatyti, keist ų 
pagal j ų atitinkamas nominalias vertes.  
50 straipsnis  (ex 53 straipsnis)  
Pereinamojo laikotarpio nuostat ų taikymas  
Jeigu ir kol yra valstybių nari ų, kurioms taikoma išimtis, taikomi 42–47 straipsniai.LT C 83/250 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 5)  
D ĖL EUROPOS INVESTICIJ Ų BANKO STATUTO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOSIOS ŠALYS,  
SIEKDAMOS  nustatyti Europos investicij ų banko, numatyto Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
308 straipsnyje, statut ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Europos investicij ų bankas, įteisintas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 308 straipsniu (toliau – 
Bankas), įkuriamas šiuo protokolu; jis atlieka savo funkcijas ir vykdo savo veikl ą pagal ši ų Sutar čių ir 
šio Statuto nuostatas.  
2 straipsnis  
Banko uždavinys apibr ėžtas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje.  
3 straipsnis  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 308 straipsn į Banko nariai yra valstyb ės nar ės. 
4 straipsnis  
1. Banko kapital ą sudaro 232 392 989 000 EUR, kuriuos valstyb ės nar ės įsigyja pasirašymo b ūdu 
taip:  
Vokietija  37 578 019 000  
Pranc ūzija 37 578 019 000  
Italija  37 578 019 000  
Jungtin ė Karalyst ė 37 578 019 000  
Ispanija  22 546 811 500  
Belgija 10 416 365 500  
Nyderlandai  10 416 365 500  
Švedija  6 910 226 000  
Danija 5 274 105 000  
Austrija  5 170 732 500  
Lenkija  4 810 160 500  
Suomija  2 970 783 000LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/251
Graikija  2 825 416 500  
Portugalija  1 820 820 000  
Čekija  1 774 990 500  
Vengrija  1 679 222 000  
Airija  1 318 525 000  
Rumunija  1 217 626 000  
Slovakija 604 206 500  
Slov ėnija 560 951 500  
Bulgarija  410 217 500  
Lietuva  351 981 000  
Liuksemburgas  263 707 000  
Kipras 258 583 500  
Latvija 214 805 000  
Estija  165 882 000  
Malta 98 429 500 
Valstyb ės nar ės atsako tik pasirašyto, bet neapmok ėto kapitalo dalimi.  
2. Pri ėmus nauj ą nar į, pasirašytas kapitalas padid ėja jo į nešto kapitalo suma.  
3. Valdytoj ų taryba gali vieningai nuspr ęsti padidinti pasirašyt ą kapital ą. 
4. Nar ės dalis pasirašytame kapitale negali b ūti perleista, įkeista ar areštuota.  
5 straipsnis  
1. Valstyb ės nar ės apmoka vidutiniškai iki 5 % pasirašyt ą kapital ą sudaran čių 4 straipsnio 1 dalyje 
nustatyt ų sum ų. 
2. Tuo atveju, jei pasirašytasis kapitalas padidinamas, Valdytoj ų taryba vieningai nustato apmok ė­
tin ą procentin ę dal į ir sumok ėjimo tvark ą. Mokėjimas grynaisiais vykdomas tik eurais.  
3. Direktori ų valdyba gali reikalauti apmok ėti pasirašytojo kapitalo likutį , kokio reikia Bankui 
vykdyti savo įsipareigojimus.  
Kiekviena valstyb ė nar ė moka proporcingai jos pasirašyto kapitalo daliai.LT C 83/252 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
6 straipsnis  
(ex 8 straipsnis)  
Bankui vadovauja ir j į valdo Valdytoj ų taryba, Direktori ų valdyba ir Valdymo komitetas.  
7 straipsnis  
(ex 9 straipsnis)  
1. Valdytoj ų taryb ą sudaro valstybi ų nari ų paskirti ministrai.  
2. Valdytoj ų taryba nustato Banko kreditavimo politikos bendr ąsias nuorodas atsižvelgdama į 
Sąjungos tikslus.  
Valdytoj ų taryba užtikrina, kad min ėtos nuorodos b ūtų įgyvendintos.  
3. Be to, Valdytoj ų taryba:  
a) nusprendžia, ar didinti pasirašyt ą kapital ą pagal 4 straipsnio 3 dal į ir 5 straipsnio 2 dal į; 
b) taikydama 9 straipsnio 1 dal į, nustato principus, taikomus finansavimo operacijoms, kuri ų 
imamasi vykdant banko uždavinius;  
c) vykdo 9 ir 11 straipsniuose numatytus įgaliojimus, susijusius su Direktori ų valdybos ir Valdymo 
komiteto nari ų paskyrimu ir atstatydinimu, ir 11 straipsnio 1 dalies antrojoje pastraipoje numa ­
tytus įgaliojimus;  
d) vadovaudamasi 16 straipsnio 1 dalimi priima sprendimus d ėl ne valstybi ų nari ų teritorijose 
vykdytinų investicij ų operacij ų visiško ar dalinio finansavimo suteikimo;  
e) tvirtina Direktori ų valdybos met ų pranešim ą; 
f) tvirtina met ų balans ą bei pelno ir nuostolių ataskait ą; 
g) vykdo šiuo Statutu suteiktus kitus įgaliojimus ir funkcijas;  
h) tvirtina Banko darbo tvarkos taisykles.  
4. Pagal Sutart į ir š į Statut ą Valdytoj ų taryba yra kompetentinga vieningai nuspręsti d ėl Banko 
operacij ų sustabdymo, o prireikus, d ėl jo likvidavimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/253
8 straipsnis  
(ex 10 straipsnis)  
Išskyrus atvejus, kai šiame Statute yra nustatyta kitaip, Valdytoj ų taryba sprendimus priima savo nari ų 
bals ų dauguma. Ši dauguma turi atstovauti ne mažiau kaip 50 % pasirašyto kapitalo.  
Kad susidaryt ų kvalifikuota balsų dauguma, reikia, kad aštuoniolika nari ų balsuot ų „už“ ir sudaryt ų 
68 % pasirašyto kapitalo.  
Dalyvaujan čių nari ų ar j ų atstov ų susilaikymas balsuojant neužkerta kelio priimti sprendimus, kurie 
turi b ūti priimti vieningai.  
9 straipsnis  
(ex 11 straipsnis)  
1. Direktori ų valdyba priima sprendimus d ėl finansavimo, ypa č paskol ų ir garantij ų forma, sutei ­
kimo bei paskol ų ėmimo; ji nustato teikiam ų paskol ų pal ūkan ų normas ir komisinius bei kitus 
mok ėjimus. Remdamasi kvalifikuota bals ų dauguma priimtu sprendimu, ji gali kai kurias savo funk ­
cijas perduoti Valdymo komitetui. Ji nustato tokio perdavimo s ąlygas bei priži ūri jo vykdym ą. 
Direktori ų valdyba r ūpinasi tinkamu vadovavimu Bankui; ji užtikrina, kad Bankas b ūtų valdomas 
vadovaujantis Sutarč ių ir Statuto nuostatomis bei Valdytoj ų tarybos nustatytomis bendrosiomis 
nuorodomis. 
Finansini ų met ų pabaigoje Direktori ų valdyba pateikia pranešim ą Valdytoj ų tarybai, ir, pranešim ą 
patvirtinus, j į paskelbia.  
2. Direktori ų valdyb ą sudaro dvidešimt aštuoni direktoriai ir aštuoniolika pakaitini ų direktori ų. 
Direktorius penkeriems metams skiria Valdytoj ų taryba, po vien ą pasi ūlant kiekvienai valstybei narei 
ir vien ą Komisijai. 
Pakaitinius direktorius penkeriems metams skiria Valdytoj ų taryba tokiu b ūdu: 
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Vokietijos Federacin ė Respublika,  
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Pranc ūzijos Respublika,  
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Italijos Respublika,  
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė, 
— vien ą pakaitin į direktori ų bendru sutarimu pasi ūlo Ispanijos Karalyst ė ir Portugalijos Respublika,LT C 83/254 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
— vien ą pakaitin į direktori ų bendru sutarimu pasi ūlo Belgijos Karalyst ė, Liuksemburgo Didžioji 
Hercogyst ė ir Nyderlandų Karalyst ė, 
— du pakaitinius direktorius bendru sutarimu pasi ūlo Danijos Karalyst ė, Graikijos Respublika, Airija 
ir Rumunija,  
— du pakaitinius direktorius bendru sutarimu pasi ūlo Estijos Respublika, Latvijos Respublika, 
Lietuvos Respublika, Austrijos Respublika, Suomijos Respublika ir Švedijos Karalyst ė, 
— tris pakaitinius direktorius bendru sutarimu pasi ūlo Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, 
Kipro Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slov ėnijos 
Respublika ir Slovakijos Respublika,  
— vien ą pakaitin į direktori ų pasi ūlo Komisija. 
Direktori ų valdyba pasirenka šešis balsavimo teis ės neturin čius ekspertus: tris narius ir tris pakaitinius.  
Jie gali b ūti paskirti kitai kadencijai.  
Darbo tvarkos taisykl ėse išdėstoma dalyvavimo Direktori ų valdybos susitikimuose tvarka ir nuostatos 
taikomos pakaitiniams nariams bei papildomai įtrauktiems ekspertams.  
Valdymo komiteto pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, vienas iš pirmininko pavaduotoj ų pirmi ­
ninkauja Direktori ų valdybos susirinkimams, ta čiau nebalsuoja.  
Direktori ų valdybos nariai renkami iš asmen ų, kuri ų nepriklausomumas ir kompetencija nekelia 
abejoni ų; jie atsakingi tik Bankui.  
3. Direktori ų atstatydinti Valdytoj ų taryba gali tik tada, jei jis nebeatitinka šioms pareigoms 
keliam ų reikalavim ų; Valdyba privalo spr ęsti kvalifikuota bals ų dauguma.  
Jei met ų pranešimas nepatvirtinamas, Direktori ų valdyba atsistatydina.  
4. Į laisv ą viet ą, atsiradusi ą d ėl mirties, atsistatydinimo, atstatydinimo arba visos Valdybos atsista ­
tydinimo, skiriama 2 dalyje nustatyta tvarka. Narys pakei čiamas likusiam jo kadencijos laikui, išskyrus 
tuos atvejus, kai keič iama visa Direktori ų valdyba.  
5. Valdytoj ų taryba nustato Direktori ų valdybos nari ų atlyginim ą. Valdytoj ų taryba nusprendžia, 
kokia veikla nesiderina su direktoriaus ar pakaitinio nario pareigomis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/255
10 straipsnis  
(ex 12 straipsnis)  
1. Kiekvienas direktorius Direktori ų valdyboje turi vieną bals ą. Jis gali perduoti savo bals ą visais 
atvejais, laikydamasis tvarkos, kuri turi b ūti nustatyta Banko darbo tvarkos taisykl ėse. 
2. Išskyrus atvejus, kai šiame Statute yra nustatyta kitaip, Direktori ų valdybos sprendimai priimami 
bent viena tre čiąja (1/3) balsavimo teis ę turin čių nari ų bals ų, atstovaujan čių bent penkiasdešimt 
procent ų (50 %) pasirašyto kapitalo. Kad susidaryt ų kvalifikuota bals ų dauguma, reikia, kad aštuo ­
niolika (18) nari ų, atstovaujan čių šešiasdešimt aštuoniems procentams (68 %) pasirašyto kapitalo, 
balsuot ų „už“. Banko darbo tvarkos taisykl ės nustato, kiek Direktori ų valdybos narių sudaro spren ­
dimams galioti b ūtin ą kvorum ą. 
11 straipsnis  
(ex 13 straipsnis)  
1. Valdymo komitet ą sudaro pirmininkas ir aštuoni pirmininko pavaduotojai, kuriuos šešeriems 
metams skiria Valdytoj ų taryba Direktorių valdybos si ūlymu. Jie gali b ūti paskirti kitai kadencijai.  
Valdytoj ų taryba vieningai gali keisti Valdymo komiteto nari ų skai čių. 
2. Direktori ų valdybos si ūlymu, priimtu kvalifikuota bals ų dauguma, Valdytoj ų taryba gali taip pat 
kvalifikuota balsų dauguma atstatydinti Valdymo komiteto nar į. 
3. Valdymo komitetas, pavaldus pirmininkui ir prižiū rimas Direktori ų valdybos, yra atsakingas už 
Banko einam ąją veikl ą. 
Jis rengia Direktori ų valdybos sprendimus, ypa č susijusius su finansavimo, ypa č paskol ų ir garantij ų 
forma, teikimu bei paskol ų ir garantij ų teikimu, užtikrina ši ų sprendimų įgyvendinim ą. 
4. Valdymo komitetas, teikdamas nuomon ę d ėl projekt ų, susijusi ų su paskol ų gavimu arba finan ­
savimo, ypa č paskol ų ir garantij ų forma, teikimu, sprendim ą priima balsų dauguma.  
5. Valdytoj ų taryba nustato Valdymo komiteto nari ų atlyginim ą bei, kokia veikla yra nesuderi ­
nama su j ų pareigomis.  
6. Pirmininkas arba, jeigu jis negali, pirmininko pavaduotojas, atstovauja Bankui teismuose ir 
tvarkant kitus reikalus.  
7. Banko darbuotojai yra pavald ūs pirmininkui. Juos priima į darb ą ir atleidžia pirmininkas. 
Atrenkant personal ą atsižvelgiama ne tik į asmeninius sugeb ėjimus bei kvalifikacij ą, bet ir į teising ą 
valstybi ų nari ų pilie čių atstovavim ą. Banko tvarkos taisykl ėse nustatoma, kuris organas yra kompe ­
tentingas priimti personalui taikomas nuostatas.LT C 83/256 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
8. Valdymo komitetas ir Banko personalas atsakingi tik Bankui ir eidami savo pareigas yra visiškai 
nepriklausomi.  
12 straipsnis  
(ex 14 straipsnis)  
1. Komitetas, kur į sudaro šeši nariai, Valdytoj ų tarybos paskirti pagal j ų kompetencij ą, patikrina, ar 
Banko veikla atitinka geriausi ą bankininkyst ės praktik ą, ir atsako už jo s ąskait ų audit ą. 
2. 1 dalyje nurodytas Komitetas kasmet nustato, ar Banko operacijos buvo tinkamai vykdomos ir 
ar deramai tvarkomos finansin ės apskaitos knygos. Šiuo tikslu jis patikrina, ar Banko operacijos buvo 
vykdomos laikantis šiame Statute ir Darbo tvarkos taisykl ėse nustatyt ų formalum ų ir proced ūrų. 
3. 1 dalyje nurodytas Komitetas patvirtina, kad finansin ės ataskaitos ir kita finansin ė informacija, 
išd ėstyta Direktori ų valdybos parengtose met ų ataskaitose, pateikia tikr ą ir teising ą vaizd ą apie Banko 
turto ir įsipareigojim ų finansin ę pad ėtį bei jo operacij ų rezultatus ir nagrin ėjam ų finansini ų met ų 
pinig ų srautus.  
4. Darbo tvarkos taisykl ėse apibr ėžiama, kokios kvalifikacijos reikalaujama iš Komiteto nari ų ir 
nustatomos Komiteto veiklos s ąlygos. 
13 straipsnis  
(ex 15 straipsnis)  
Ryšius su kiekviena valstybe nare Bankas palaiko per atitinkamos valstyb ės paskirt ą institucij ą. 
Atlikdamas finansines operacijas, Bankas naudojasi atitinkamos valstyb ės nar ės nacionalinio centrinio 
banko arba kurios nors kitos tos valstybė s nar ės patvirtintos finans ų institucijos paslaugomis.  
14 straipsnis  
(ex 16 straipsnis)  
1. Bankas bendradarbiauja su visomis tarptautin ėmis organizacijomis, kurios veikia panašiose 
srityse.  
2. Bankas siekia užmegzti atitinkamus bendradarbiavimo ryšius su bankais ir finans ų institucijomis 
tose šalyse, su kuriomis siejasi jo operacijos.  
15 straipsnis  
(ex 17 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Valdytoj ų taryba aiškina ir papildo šio 
Statuto 7 straipsnyje nurodytas nuorodas vadovaudamasi tomis pa čiomis nuostatomis, kokios buvo 
taikomos jas priimant.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/257
16 straipsnis  
(ex 18 straipsnis)  
1. Įgyvendindamas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje nurodyt ą uždavin į, 
Bankas teikia savo nari ų arba priva čių ir valstybini ų įmoni ų investicijoms, kurios b ūtų vykdomos 
valstybi ų nari ų teritorijose, tokio dydžio finansavim ą, ypa č paskol ų ir garantij ų forma, kuris padengtų 
trūkstamas lėšas, kuri ų negalima gauti iš kit ų šaltinių protingomis s ąlygomis.  
Ta čiau Bankas, naudodamasis Valdytoj ų tarybos kvalifikuota bals ų dauguma priimtu sprendimu, 
Direktori ų valdybos si ūlymu gali suteikti finansavim ą investicijoms, kurios iš dalies ar visiškai, 
būtų vykdomos ne valstybi ų nari ų teritorijose.  
2. Kiek įmanoma, paskolos teikiamos tik su s ąlyga, kad yra naudojami ir kiti finansavimo šaltiniai.  
3. Teikdamas paskol ą įmonei ar kitam subjektui, išskyrus valstyb ę nar ę, Bankas paskol ą suteikia su 
sąlyga, kad valstyb ė nar ė, kurios teritorijoje bus vykdoma investicija, suteiks garantij ą arba bus 
suteiktos kitos atitinkamos garantijos, arba Bankas remiasi skolininko finansin ės pad ėties tvirtumu.  
Be to, remdamasis Valdytoj ų tarybos pagal 7 straipsnio 3 dalies b punkt ą nustatytais principais ir kai 
to reikia vykdant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje numatytas operacijas, 
Direktori ų valdyba, spr ęsdama kvalifikuota bals ų dauguma, nustato finansini ų operacij ų, kurios gali 
būti ypa č rizikingos ir tod ėl laikomos ypatinga veikla, s ąlygas.  
4. Bankas gali teikti paskol ų, kurias valstybin ės ar priva čios įmon ės arba kiti subjektai ima Sutar ­
ties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje numatytiems projektams vykdyti, garantijas.  
5. Bendra Banko suteikt ų paskol ų ir garantij ų suma bet kuriuo metu neturi viršyti 250 % jo 
pasirašyto kapitalo, atsarg ų, nepadaryt ų atid ėjini ų ir pelno (nuostolio) s ąskaitos perviršio. Pastaroji 
bendra suma sumažinama tokia suma, kokia buvo pasirašyta (neb ūtinai apmok ėta) Bankui dalyvau ­
jant kitų įmoni ų kapitale. 
Banko išmok ėta suma už dalyvavim ą kit ų įmoni ų kapitale niekada neviršija bendros jo pasirašyto 
kapitalo, atsarg ų, nepadaryt ų atid ėjini ų ir pelno (nuostolio) s ąskaitos perviršio sumos.  
Išimties atveju, Valdytoj ų tarybai ir Direktori ų valdybai nusprendus pagal 18 straipsnio 3 dal į, 
ypatingai Banko veiklai bus specialiai paskirstomos atsargos.  
Ši dalis taip pat taikoma sudarant Banko konsoliduot ą finansin ę atskaitomyb ę. 
6. Bankas apsisaugo nuo rizikos, susijusios su valiut ų kursu, paskolos ir garantij ų sutartyse numa ­
tydamas, jo manymu, tinkamas s ąlygas.LT C 83/258 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
17 straipsnis  
(ex 19 straipsnis)  
1. Paskol ų, kurias suteikia Bankas, pal ūkan ų normos ir komisiniai, ir kiti mok ėjimai koreguojami 
atsižvelgiant į kapitalo rinkoje vyraujan čias s ąlygas ir apskai čiuojami taip, kad iš j ų gaunamos 
pajamos leist ų Bankui vykdyti savo į sipareigojimus, padengti jo išlaidas ir rizik ą bei suformuoti 
rezervin į fond ą, kaip numatyta 22 straipsnyje.  
2. Bankas pal ūkan ų norm ų nemažina. Jei d ėl investicijos, kuri bus finansuojama, pob ūdžio pal ū­
kan ų norm ų mažinimas b ūtų pageidaujamas, valstyb ė nar ė ar kuri kita organizacija gali suteikti tokio 
dydžio pagalb ą pal ūkanoms mok ėti, kuri nepažeist ų Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 107 
straipsnio.  
18 straipsnis  
(ex 20 straipsnis)  
Atlikdamas finansavimo operacijas Bankas laikosi ši ų princip ų: 
1. Užtikrina, kad S ąjungos labui jos l ėšos b ūtų naudojamos kuo racionaliau.  
Bankas gali suteikti paskolas arba garantijas tik:  
a) jeigu tuo atveju, kai investuojant gamybos sektoriaus įmon ės, pal ūkanos ir amortizaciniai mok ė­
jimai padengiami iš įmon ės gamybos pelno arba, kitais atvejais, valstybė , kurioje investuojama, yra 
įsipareigojusi juos padengti arba jie padengiami kitais b ūdais kit ų investicij ų atveju; ir  
b) jei šis investavimas padeda didinti ekonomikos produktyvum ą apskritai ir skatina vidaus rinkos 
kūrim ą. 
2. Bankas ne įgyja jokio intereso įmon ėje ir neprisiima atsakomyb ės už jos valdymą , išskyrus 
atvejus, kai tai yra b ūtina siekiant užtikrinti Banko teises susigr ąžinti paskolintas l ėšas.  
Ta čiau, remdamasi Valdytoj ų tarybos pagal 7 straipsnio 3 dalies b punkt ą nustatytais principais ir kai 
reikia Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje numatytoms operacijoms vykdyti, 
Direktori ų valdyba spr ęsdama kvalifikuota balsų dauguma nustato dalyvavimo s ąlygas komercini ų 
įmoni ų kapitale, kiek to reikia finansuojant investicij ą ar program ą, paprastai papildant paskolą ar 
garantij ą. 
3. Savo reikalavimus jis gali realizuoti kapitalo rinkoje ir, siekdamas šio tikslo, gali pareikalauti, 
kad skolininkai išleist ų obligacijas arba kitus vertybinius popierius.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/259
4. Nei Bankas, nei valstyb ės nar ės nenustato s ąlygos, kad Banko paskolintos lėšos b ūtų išleistos 
tam tikroje konkre čioje valstyb ėje nar ėje. 
5. Bankas gali teikti paskolas su s ąlyga, kad bus skelbiamas tarptautinis konkursas.  
6. Bankas nefinansuoja, iš dalies ar visiškai, jokios investicijos, kuriai prieštarauja valstyb ė nar ė, 
kurios teritorijoje ji b ūtų vykdoma.  
7. Be skolinimo veiklos Bankas gali teikti technin ę pagalb ą pagal Valdytoj ų tarybos kvalifikuota 
bals ų dauguma nustatytas s ąlygas bei vadovaujantis šiuo Statutu.  
19 straipsnis  
(ex 21 straipsnis)  
1. Kiekviena įmon ė arba valstybinis ar privatus subjektas d ėl finansavimo gali tiesiogiai kreiptis į 
Bank ą. Paraiškos Bankui gali b ūti pateiktos ir per Komisij ą arba per valstyb ę nar ę, kurios teritorijoje 
bus investuojama.  
2. Paraiškos, pateiktos per Komisij ą, perduodamos valstybei narei, kurios teritorijoje bus investuo ­
jama, kad ši pareikšt ų savo nuomon ę. Paraiškos, pateiktos per valstyb ę nar ę, perduodamos Komisijai, 
kad ši pareikšt ų savo nuomon ę. Paraiškos, pateiktos Bankui tiesiogiai, perduodamos atitinkamai 
valstybei narei bei Komisijai.  
Atitinkama valstyb ė nar ė ir Komisija pareiškia savo nuomon ę per du m ėnesius. Jei per š į laikotarp į 
atsakymas nepateikiamas, Bankas gali daryti prielaid ą, kad tam investavimui neprieštaraujama.  
3. Direktori ų valdyba priima sprendim ą d ėl finansavimo operacij ų paraišk ų, kurias jai pateikia 
Valdymo komitetas.  
4. Valdymo komitetas išnagrin ėja, ar jam pateiktos finansavimo operacij ų paraiškos neprieštarauja 
šiam Statutui, ypa č jo 16 ir 18 straipsniams. Jei Valdymo komitetas pritaria finansavimo suteikimui, 
jis Direktori ų valdybai pateikia atitinkam ą pasi ūlym ą; Komitetas gali nustatyti, jo manymu, esmines 
sąlygas, kurias tenkinant jo nuomon ė b ūtų palanki. Jei Valdymo komitetas prieštarauja finansavimo 
suteikimui, jis Direktori ų valdybai pateikia atitinkamus dokumentus bei savo nuomon ę. 
5. Jei Valdymo komitetas pareiškia nepalanki ą nuomon ę, Direktori ų valdyba gali nesuteikti finan ­
savimo, išskyrus atvejus, kai ji nusprendžia vieningai.  
6. Jei Komisija pareiškia nepalanki ą nuomon ę, Direktori ų valdyba gali nesuteikti finansavimo, 
išskyrus atvejus, kai ji nusprendžia vieningai, o Komisijos paskirtas direktorius susilaiko.LT C 83/260 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
7. Jeigu ir Valdymo komitetas, ir Komisija pareiškia nepalanki ą nuomon ę, finansavimo Direktori ų 
valdyba suteikti negali.  
8. Jei finansavimo operacija, susijusi su patvirtinta investicija, turi b ūti restrukt ūrizuota, kad apsau ­
got ų Banko teises ir interesus, Valdymo komitetas nedelsdamas imasi skubi ų priemoni ų, kurios, jo 
manymu, yra reikalingos, ir tuoj pat apie jas praneša Direktorių valdybai.  
20 straipsnis  
(ex 22 straipsnis)  
1. Savo užduo čių vykdymui reikalingas l ėšas Bankas skolinasi kapitalo rinkose.  
2. Bankas gali skolintis valstybi ų nari ų kapitalo rinkose pagal šioms rinkoms taikomas teisines 
nuostatas.  
Nukrypdamos nuo Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 139 straipsnio 1 dalies, valstybė s nar ės 
atitinkamos kompetentingos institucijos gali atsisakyti duoti sutikim ą tik tada, jei b ūtų priežas čių 
manyti, kad tai gali žymiai sutrikdyti tos valstyb ės kapitalo rink ą. 
21 straipsnis  
(ex 23 straipsnis)  
1. Turimas lėšas, kuri ų Bankui nereikia nedelsiant panaudoti savo įsipareigojimams vykdyti, 
Bankas gali naudoti šiems tikslams:  
a) investuoti pinig ų rinkose;  
b) pagal 18 straipsnio 2 dalies nuostatas gali pirkti ir parduoti vertybinius popierius;  
c) gali vykdyti bet kuri ą kit ą finansin ę operacij ą, susijusi ą su jo tikslais.  
2. Nepažeisdamas 23 straipsnio nuostat ų, Bankas, valdydamas savo investicijas, nedalyvauja 
jokiame valiut ų arbitraže, jei to tiesiogiai nereikia jo skolinimo operacijoms arba įsipareigojimams, 
susijusiems su gautomis paskolomis arba jo suteiktomis garantijomis, vykdyti.  
3. Šio straipsnio taikymo srityse Bankas savo veiksmus derina su atitinkamos valstyb ės nar ės 
kompetentingomis institucijomis ar nacionaliniu centriniu banku.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/261
22 straipsnis  
(ex 24 straipsnis)  
1. Rezervinis fondas, siekiantis iki 10 proc. pasirašyto kapitalo, suformuojamas palaipsniui. Jei 
banko įsipareigojim ų pad ėtis tai pateisint ų, Direktori ų valdyba gali nuspr ęsti atid ėti papildomas 
atsargas. Rezervinis fondas kaupiamas, kol bus visiškai suformuotas iš:  
a) pal ūkan ų, gaunam ų už paskolas, kurias Bankas yra suteik ęs iš valstybi ų nari ų įmok ėtų sum ų pagal 
5 straipsn į; 
b) pal ūkan ų, gaunam ų už paskolas, kurias Bankas yra suteik ęs iš lėšų , gaut ų už gr ąžintas paskolas, 
nurodytas a punkte;  
panaudojant ši ų pajamų toki ą dal į, kurios nereikia Banko įsipareigojimams vykdyti arba jo išlaidoms 
padengti.  
2. Rezervinio fondo l ėšos investuojamos taip, kad bet kuriuo metu jas galima b ūtų panaudoti 
tikslui, kuriam skirtas fondas.  
23 straipsnis  
(ex 25 straipsnis)  
1. Bankas visada gali savo turt ą vienos valstyb ės nar ės, kurios valiuta n ėra euro, valiuta keisti, kad 
gal ėtų vykdyti finansines operacijas, atitinkan čias Sutarties d ėl Europos Sąjungos veikimo 309 straips ­
nyje išdėstyt ą uždavin į, atsižvelgdamas į šio Statuto 23 straipsnio nuostatas. Bankas kiek įmanoma 
stengiasi toki ų keitimų nedaryti, jei jis turi gryn ųjų pinig ų ar likvidžiojo turto jam reikalinga valiuta.  
2. Bankas negali savo turto valstyb ės nar ės, kurios valiuta n ėra euro, valiuta iškeisti į tre čiosios 
šalies valiut ą be atitinkamos valstyb ės nar ės sutikimo.  
3. Bankas gali laisvai disponuoti ta savo kapitalo dalimi, kuri apmok ėta, arba bet kuria valiuta, 
pasiskolinta rinkose, esan čiose už S ąjungos rib ų. 
4. Valstyb ės nar ės įsipareigoja sudaryti galimybes skolininkams disponuoti valiuta, reikalinga kapi ­
talui gr ąžinti ir mok ėti pal ūkanas už paskolas ar komisinius už garantijas, suteiktas Banko j ų terito ­
rijoje vykdomoms investicijoms.LT C 83/262 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
24 straipsnis  
(ex 26 straipsnis)  
Jei valstyb ė nar ė nevykdo naryst ės įsipareigojim ų, numatyt ų šiame Statute, ypa č įsipareigojimo apmo ­
kėti savo dal į pasirašytame kapitale arba gr ąžinti pasiskolint ą sum ą, paskol ų arba garantij ų teikimas 
tai valstybei narei ar jos pilie čiams Valdytoj ų tarybos sprendimu, priimtu kvalifikuota bals ų dauguma, 
gali b ūti sustabdytas.  
Toks sprendimas neatleidžia nei valstyb ės nar ės, nei jos pilie čių nuo j ų įsipareigojim ų Bankui.  
25 straipsnis  
(ex 27 straipsnis)  
1. Jei Valdytoj ų taryba nusprendžia sustabdyti Banko operacijas, visa jo veikla nedelsiant nutrau ­
kiama, išskyrus t ą, kuri užtikrina tinkam ą jo turto realizavim ą, apsaug ą ir išsaugojim ą bei jo į sipa ­
reigojim ų vykdym ą. 
2. Likviduojant Bank ą, Valdytoj ų taryba paskiria likvidatorius ir teikia jiems nurodymus d ėl likvi ­
davimo vykdymo. Ji užtikrina, kad personalo teis ės b ūtų apsaugotos. 
26 straipsnis  
(ex 28 straipsnis)  
1. Kiekvienoje valstyb ėje nar ėje Bankas naudojasi pla čiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams 
asmenims pagal jos įstatymus; jis gali įsigyti kilnojam ąjį ir nekilnojam ąjį turt ą bei juo disponuoti 
ir b ūti šalimi teismo procese.  
2. Banko nuosavybei netaikoma jokios turto rekvizavimo ar eksproprijavimo formos.  
27 straipsnis  
(ex 29 straipsnis)  
Gin čus tarp Banko ir jo kreditori ų, skolinink ų arba bet kurio kito asmens sprendžia kompetentingi 
nacionaliniai teismai, išskyrus atvejus, kai jurisdikcija priklauso Europos S ąjungos Teisingumo 
Teismui.  
Kiekvienoje sutartyje Bankas gali numatyti, kad gin čai b ūtų nagrin ėjami arbitražo tvarka. Kiekvienoje 
valstyb ėje nar ėje Bankas turi adres ą, kuriuo teikia savo paslaugas. Ta čiau bet kokioje sutartyje jis gali 
nurodyti konkret ų adres ą, kuriuo teikia paslaugas.  
Banko turtas ir nuosavyb ė negali b ūti areštuoti ar konfiskuoti, išskyrus teismo sprendimu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/263
28 straipsnis  
(ex 30 straipsnis)  
1. Valdytoj ų taryba vieningai gali nuspr ęsti įsteigti dukterines bendroves ar kitus subjektus, kurie 
tur ėtų juridinio asmens status ą ir b ūtų finansiškai nepriklausomi.  
2. Valdytoj ų taryba vieningai priimtu sprendimu patvirtina 1 dalyje nurodyt ų įstaig ų statutus. 
Statute vis ų pirma nustatomi tikslai, strukt ūra, kapitalas, naryst ė, b ūstin ės vieta, finansin ės l ėšos, 
intervencin ės priemon ės ir audito susitarimai bei j ų ir Banko organ ų tarpusavio santykiai.  
3. Bankas turi įgaliojimus dalyvauti valdant šias įstaigas ir prisid ėti prie j ų pasirašyto kapitalo, 
apmokant Valdytoj ų tarybos vieningai nustatytą sum ą. 
4. Protokolas d ėl Europos S ąjungos privilegij ų ir imunitet ų taikomas 1 dalyje nurodytoms įstai ­
goms tokiu mastu, kiek jos yra įsteigtos pagal S ąjungos teis ę, j ų organ ų nariams ir j ų personalui, kai 
jie atlieka savo pareigas, pagal tas pa čias s ąlygas, kurios yra taikomos Bankui.  
Tiems dividendams, kapitalo prieaugiui ar kitos formos pajamoms, gaunamoms iš toki ų įstaig ų, 
kurias turi teisę gauti j ų nariai, išskyrus Europos S ąjung ą ir Bank ą, taikomos galiojan čių teis ės akt ų 
fiskalin ės nuostatos.  
5. Europos S ąjungos Teisingumo Teismas, neviršydamas toliau nustatyt ų apribojim ų, sprendžia 
gin čus d ėl įsteigt ų pagal S ąjungos teis ę įstaig ų organų patvirtint ų priemoni ų. Ieškin į d ėl ši ų priemoni ų 
gali pareikšti bet kuris tokios įstaigos narys pagal savo kompetencij ą arba bet kuri valstyb ė nar ė 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 263 straipsnyje nustatytomis s ąlygomis.  
6. Valdytoj ų taryba gali vieningai nuspr ęsti įsteigt ų pagal S ąjungos teis ę įstaig ų personalui leisti 
dalyvauti bendrose su Banku strukt ūrose, vadovaujantis atitinkama vidaus tvarka.LT C 83/264 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 6)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS INSTITUCIJ Ų, TAM TIKR Ų 
ĮSTAIG Ų, ORGAN Ų BEI PADALINI Ų B ŪSTINI Ų 
VIETOS  
VALSTYBI Ų NARI Ų VYRIAUSYBI Ų ATSTOVAI,  
ATSIŽVELGDAMI  į Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 341 straipsn į ir Europos atomin ės energijos 
bendrijos steigimo sutarties 189 straipsn į, 
PRIMINDAMI IR PATVIRTINDAMI  1965 m. balandžio 8 d. sprendim ą bei laikydamiesi sprendim ų d ėl 
būsim ų institucij ų, įstaig ų, organų ir padalini ų b ūstinių , 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
Vienintelis straipsnis  
a) Europos Parlamento b ūstin ė yra Strasb ūre, kur vyksta 12 m ėnesini ų plenarini ų sesij ų, įskaitant 
biudžeto sesij ą. Papildomi plenarin ės sesijos posėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento 
komitet ų pos ėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento Generalinio sekretoriato ir jo padalini ų 
būstin ės lieka Liuksemburge.  
b) Tarybos b ūstin ė yra Briuselyje. Balandžio, birželio ir spalio m ėnesiais Tarybos posėdžiai vyksta 
Liuksemburge.  
c) Komisijos b ūstin ė yra Briuselyje. 1965 m. balandžio 8 d. sprendimo 7, 8 ir 9 straipsniuose 
išvardyt ų padalini ų b ūstin ės yra Liuksemburge.  
d) Europos S ąjungos Teisingumo Teismo b ūstin ė yra Liuksemburge.  
e) Audito R ūm ų b ūstin ė yra Liuksemburge.  
f) Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komiteto b ūstin ė yra Briuselyje.  
g) Region ų komiteto b ūstin ė yra Briuselyje.  
h) Europos investicij ų banko b ūstin ė yra Liuksemburge.  
i) Europos centrinio banko b ūstin ė yra Frankfurte.  
j) Europos policijos biuro (Europolas) b ūstin ė yra Hagoje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/265
PROTOKOLAS (Nr. 7)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS PRIVILEGIJ Ų IR 
IMUNITET Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 343 straipsn į ir Europos 
atomin ės bendrijos steigimo sutarties (EAEB) 191 straipsn į Europos S ąjunga ir EAEB valstybi ų nari ų 
teritorijose naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurie yra b ūtini j ų uždaviniams atlikti,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
I SKYRIUS  
EUROPOS S ĄJUNGOS NUOSAVYB Ė, LĖŠOS, TURTAS IR VEIKLA  
1 straipsnis  
Sąjungos patalpos ir pastatai yra nelie čiami. Juose negali b ūti atliekama krata, j ų negalima rekvizuoti, 
konfiskuoti ar eksproprijuoti. Be Teisingumo Teismo leidimo S ąjungos nuosavybei ir turtui negali 
būti taikomos jokios administracin ės ar teisinės suvaržymo priemon ės. 
2 straipsnis  
Sąjungos archyvai yra nelie čiami.  
3 straipsnis  
Sąjunga, jos turtas, pajamos ir kita nuosavyb ė yra atleidžiami nuo visų tiesiogini ų mokes čių. 
Esant galimybei, valstybi ų nari ų vyriausyb ės imasi atitinkamų priemoni ų, kad b ūtų netaikomi arba 
kompensuojami netiesioginiai ar apyvartos mokes čiai, įeinantys į kilnojamojo ar nekilnojamojo turto 
kain ą, tais atvejais, kai S ąjunga savo oficialiam naudojimui perka didel ės vert ės pirkinius, į kuri ų kain ą 
įeina minimi mokes čiai. Ta čiau šios nuostatos netaikomos tais atvejais, kai jos gali iškreipti konku ­
rencij ą S ąjungoje.  
Joki ų lengvat ų netaikoma atsiskaitant už komunalines paslaugas.LT C 83/266 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4 straipsnis  
Sąjungos oficialiam naudojimui skirtiems daiktams netaikomi muitai, importo ir eksporto draudimai 
ar apribojimai; taip importuot ų daikt ų šalies teritorijoje negalima nei mokamai, nei nemokamai 
perleisti kitiems, išskyrus atvejus, kai tai daroma tos šalies vyriausyb ės patvirtintomis s ąlygomis.  
Sąjungos leidiniams taip pat netaikomi jokie muitai, importo ir eksporto draudimai ar apribojimai.  
II SKYRIUS  
RYŠIAI IR LAISSEZ-PASSER  
5 straipsnis  
(ex 6 straipsnis)  
Oficialiems S ąjungos institucij ų ryšiams ir vis ų jos dokument ų perdavimui kiekvienos valstyb ės nar ės 
teritorijoje galioja tos pa čios nuostatos kaip toje valstyb ėje esan čioms diplomatin ėms atstovyb ėms. 
Oficiali S ąjungos institucij ų korespondencija ir kiti oficial ūs j ų ryšiai negali b ūti cenz ūruojami.  
6 straipsnis  
(ex 7 straipsnis)  
Tarybos, sprendžian čios paprasta balsų dauguma, nustatytos formos  laissez-passer , kur į valstybi ų nari ų 
valdžios institucijos pripaž įsta kaip galiojant į kelion ės dokument ą, S ąjungos institucij ų pirmininkai 
gali išduoti ši ų institucij ų nariams ir tarnautojams. Šie  laissez-passer  yra išduodami pareig ūnams ir 
kitiems tarnautojams pagal S ąjungos pareig ūnų tarnybos nuostatus ir kit ų tarnautoj ų įdarbinimo 
sąlygas.  
Komisija gali sudaryti susitarimus d ėl ši ų laissez-passer  pripažinimo galiojan čiais kelion ės dokumentais 
tre čiųjų šali ų teritorijose.  
III SKYRIUS  
EUROPOS PARLAMENTO NARIAI  
7 straipsnis  
(ex 8 straipsnis)  
Laisvam Europos Parlamento narių , vykstan čių į Europos Parlamento susitikimus bei gr įžtantiems iš 
jų, jud ėjimui negali b ūti taikomi jokie administraciniai ar kitokie apribojimai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/267
Muitin ės ir valiutos keitimo kontrol ės atžvilgiu Europos Parlamento nariams:  
a) j ų pa čių vyriausyb ės sudaro tokias pa čias s ąlygas, kokios yra sudaromos aukšto rango pareig ū­
nams, keliaujantiems į užsien į laikin ų oficiali ų vizit ų metu; 
b) kit ų valstybi ų nari ų vyriausyb ės sudaro tokias pa čias są lygas, kokios yra sudaromos užsienio 
vyriausybi ų atstovams laikin ų oficiali ų vizit ų metu.  
8 straipsnis  
(ex 9 straipsnis)  
Europos Parlamento nariai negali b ūti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomyb ėn d ėl einant 
pareigas pareikštos nuomon ės ar balsavimo.  
9 straipsnis  
(ex 10 straipsnis)  
Europos Parlamento nariai sesij ų metu naudojasi:  
a) savo valstyb ės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstyb ėje yra suteikiami parlamento nariams;  
b) vis ų kit ų valstybi ų nari ų teritorijose – imunitetu nuo bet kokios sulaikymo priemon ės ir patrau ­
kimo atsakomyb ėn. 
Imunitetas taip pat galioja Europos Parlamento nariams vykstant į Europos Parlamento susitikim ų 
viet ą arba gr įžtant iš jos.  
Imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darantis nusikaltim ą, taip pat joks imunitetas negali 
sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš nari ų imunitet ą. 
IV SKYRIUS  
VALSTYBI Ų NARI Ų ATSTOVAI, DALYVAUJANTYS EUROPOS S ĄJUNGOS INSTITUCIJ Ų VEIKLOJE  
10 straipsnis  
(ex 11 straipsnis)  
Sąjungos institucij ų veikloje dalyvaujantys valstybių nari ų atstovai, j ų patar ėjai ir techniniai ekspertai, 
eidami savo pareigas, vykdami į susitikim ų viet ą ir gr įždami iš jos, naudojasi visomis įprastomis 
privilegijomis, imunitetais ir lengvatomis.  
Šis straipsnis taikomas ir S ąjungos patariam ųjų organų nariams.LT C 83/268 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
V SKYRIUS  
EUROPOS S ĄJUNGOS PAREIGŪ NAI IR KITI TARNAUTOJAI 
11 straipsnis  
(ex 12 straipsnis)  
Sąjungos pareig ūnams ir kitiems tarnautojams, neatsižvelgiant į j ų pilietyb ę, kiekvienos valstyb ės 
nar ės teritorijoje:  
a) pagal Sutar čių nuostatas dėl pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų atsakomyb ės S ąjungai ir d ėl Europos 
Sąjungos Teismo jurisdikcijos spr ęsti gin čus tarp Sąjungos ir jos pareig ūnų bei kit ų tarnautoj ų 
suteikiamas imunitetas nuo jurisdikcijas d ėl j ų veiksm ų, atlikt ų einant pareigas, įskaitant pasakytas 
ar rašytines kalbas. Šis imunitetas lieka galioti ir jiems nustojus eiti pareigas;  
b) kartu su sutuoktiniu ir išlaikomais šeimos nariais netaikomi imigracijos apribojimai bei užsienie čių 
registracijos formalumai;  
c) taikant valiut ų ar j ų keitimo taisykles, sudaromos tokios pa čios s ąlygos, kokios toje šalyje 
paprastai yra sudaromos tarptautini ų organizacij ų pareig ūnams;  
d) pirm ą kart ą atvykstantiems į konkre čią šalį eiti pareig ų suteikiama teisė be muito importuoti savo 
baldus ir asmenin į turt ą, taip pat be muito, toje šalyje baigus kadencij ą, iš tos šalies reeksportuoti 
savo baldus ir turt ą, jeigu tos šalies, kurioje naudojamasi šia teise, vyriausyb ė abiem atvejais n ėra 
nustač iusi koki ų nors, jos poži ūriu, b ūtin ų s ąlyg ų; 
e) leidžiama asmeniniam naudojimui be muito importuoti ir v ėliau reeksportuoti automobil į, įsigyt ą 
pagal vidaus rinkos s ąlygas šalyje, kurioje gyveno prieš tai, arba toje šalyje, kurios pilie čiai jie yra, 
jeigu atitinkamos šalies vyriausyb ė abiem atvejais n ėra nustač iusi koki ų nors, jos poži ūriu, b ūtin ų 
sąlyg ų. 
12 straipsnis  
(ex 13 straipsnis)  
Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą priimtais reglamentais 
nustatytomis s ąlygomis ir tvarka bei pasikonsultavus su atitinkamomis institucijomis S ąjungos parei ­
gūnai ir kiti tarnautojai moka S ąjungai mokes čius nuo iš S ąjungos gaunamos algos, darbo užmo ­
kes čio ir kito atlyginimo.  
Iš S ąjungos gaunamai algai, darbo užmokes čiui ir kitam atlyginimui netaikomi nacionaliniai mokes ­ 
čiai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/269
13 straipsnis  
(ex 14 straipsnis)  
Pajam ų mokes čio, turto mokes čio ir palikimo mokesč io taikymo tikslais bei tarp S ąjungos valstybi ų 
nari ų pasirašyt ų sutar čių d ėl dvigubo apmokestinimo išvengimo taikymo tikslais S ąjungos pareig ūnai 
ir kiti tarnautojai, kurie vien tik tod ėl, kad eina pareigas S ąjungos tarnyboje, įgyja gyvenam ąją viet ą 
kitos valstyb ės nar ės nei šalies, kur prieš pradedant eiti pareigas buvo j ų nuolatin ė gyvenamoji vieta 
mokes čių mok ėjimo tikslais, teritorijoje, yra laikomi, tiek šalyje, kurioje faktiškai gyvena, tiek toje, 
kurioje yra j ų nuolatin ė gyvenamoji vieta, mokes čių mok ėjimo tikslais išlaikiusiais nuolatin ę gyvena ­
m ąją viet ą pastarojoje, jei ji yra S ąjungos nar ė. Ši nuostata taikoma ir sutuoktiniui, jei šis atskirai 
neužsiima apmokama veikla, bei vaikams, kuriuos išlaiko ir kuriais r ūpinasi šiame straipsnyje minimi 
asmenys.  
Pirmesn ėje pastraipoje minimiems asmenims priklausantis j ų buvimo šalyje esantis kilnojamasis turtas 
yra atleidžiamas nuo toje šalyje galiojan čio palikimo mokes čio; apskai čiuojant palikimo mokest į, 
tokia nuosavybė yra laikoma esan čia nuolatin ės gyvenamosios vietos mokes čių mok ėjimo tikslais 
šalyje, atsižvelgiant į tre čiųjų šali ų teises ir į galim ą tarptautini ų sutar čių d ėl dvigubo apmokestinimo 
nuostat ų taikym ą. 
Taikant šio straipsnio nuostatas, neatsižvelgiama į nuolatin ę gyvenam ąją viet ą, kuri ą min ėti asmenys 
įsigijo eidami pareigas kitose tarptautin ėse organizacijose.  
14 straipsnis  
(ex 15 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasi ­
konsultav ę su atitinkamomis institucijomis, nustato S ąjungos pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų socialinio 
draudimo išmok ų sistem ą. 
15 straipsnis  
(ex 16 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, ir pasi ­
konsultav ę su kitomis suinteresuotomis institucijomis, nustato S ąjungos pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų, 
kuriems taikomos visos arba kai kurios 11 straipsnio, 12 straipsnio antrosios dalies ir 13 straipsnio 
nuostatos, kategorijas.  
Į tokias kategorijas suskirstyt ų pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų pavard ės, rangai ir adresai yra periodiškai 
pranešami valstybi ų nari ų vyriausyb ėms.LT C 83/270 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
VI SKYRIUS  
PRIE EUROPOS S ĄJUNGOS AKREDITUOT Ų TRE ČIŲJŲ ŠALI Ų MISIJ Ų PRIVILEGIJOS IR 
IMUNITETAI 
16 straipsnis  
(ex 17 straipsnis)  
Valstyb ė nar ė, kurios teritorijoje yra S ąjungos b ūstin ė, suteikia įprastus diplomatinius imunitetus ir 
privilegijas prie S ąjungos akredituotoms treč iųjų šali ų misijoms.  
VII SKYRIUS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
17 straipsnis  
(ex 18 straipsnis)  
Privilegijos, imunitetai ir lengvatos S ąjungos pareig ūnams ir kitiems tarnautojams yra taikomos tiktai 
Sąjungos labui.  
Kiekviena S ąjungos institucija privalo atšaukti savo pareig ūno ar kito tarnautojo imunitetą, jei, šios 
institucijos nuomone, tokio imuniteto atšaukimas neprieštarauja S ąjungos interesams.  
18 straipsnis  
(ex 19 straipsnis)  
Taikydamos š į Protokol ą, S ąjungos institucijos bendradarbiauja su atitinkamomis suinteresuot ų vals ­
tybi ų nari ų valdžios institucijomis.  
19 straipsnis  
(ex 20 straipsnis)  
11–14 straipsniai ir 17 straipsnis taikomi Europos Vadov ų Tarybos pirmininkui.  
Jie taip pat taikomi Komisijos nariams.  
20 straipsnis  
(ex 21 straipsnis)  
11–14 ir 17 straipsniai Europos S ąjungos Teisingumo Teismo teisė jams, generaliniams advokatams, 
kancleriams ir praneš ėjų pavaduotojams taikomi nepažeidžiant Protokolo d ėl Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnio nuostat ų, susijusi ų su teis ėjų ir generalini ų advokat ų imuni ­
tetu nuo jurisdikcijos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/271
21 straipsnis  
(ex 22 straipsnis)  
Šis Protokolas taip pat taikomas Europos investicij ų bankui, jo organų nariams, personalui ir vals ­
tybi ų nari ų atstovams, dalyvaujantiems Banko veikloje, nepažeidžiant Protokolo d ėl banko statuto 
nuostat ų. 
Be to, Europos investicij ų bankas yra atleidžiamas nuo bet koki ų mokes čių mok ėjimo ar panašaus 
pob ūdžio prievoli ų d ėl bet kokio jo kapitalo padid ėjimo ir nuo įvairi ų formalum ų, kurie gali b ūti su 
tuo susij ę, valstyb ėje, kurioje yra Banko buvein ė. Banko išformavimas ar likvidavimas taip pat negali 
būti apmokestinimo priežastimi. Ir pagaliau pagal Statut ą vykdomai Banko ir jo organ ų veiklai 
netaikomas joks apyvartos mokestis.  
22 straipsnis  
(ex 23 straipsnis)  
Šis Protokolas taip pat taikomas Europos centriniam bankui, jo organ ų nariams ir personalui, 
nepažeidžiant Protokolo d ėl Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 
nuostat ų. 
Be to, Europos centrinis bankas yra atleidžiamas nuo bet kokio apmokestinimo ar panašaus pob ū­
džio prievoli ų kapitalo padid ėjimo atveju ir nuo įvairi ų formalum ų, kurie gali b ūti su tuo susij ę, 
valstyb ėje, kurioje yra banko buvein ė. Šio banko ir jo organ ų veiklai, atliekamai pagal Europos 
centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statut ą, netaikomas joks apyvartos mokestis.LT C 83/272 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 8)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS SUTARTIES 
6 STRAIPSNIO 2 DALIES D ĖL S ĄJUNGOS 
PRISIJUNGIMO PRIE EUROPOS ŽMOGAUS TEISI Ų IR 
PAGRINDINI Ų LAISVI Ų APSAUGOS KONVENCIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje numatytame susitarime d ėl S ąjungos prisijungimo 
prie Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencijos (toliau – Europos konven ­
cijos) numatoma išlaikyti konkreč ius S ąjungos ir S ąjungos teis ės ypatumus, ypa č atsižvelgiant į: 
a) galimo S ąjungos dalyvavimo Europos konvencijos kontrol ės organuose konkre čią tvark ą; 
b) mechanizmus, kurie b ūtini užtikrinant, kad ne valstybi ų nari ų ieškiniai ir asmen ų skundai b ūtų 
deramai pateikiami atitinkamai valstyb ėms nar ėms ir (arba) S ąjungai.  
2 straipsnis  
1 straipsnyje nurodytas susitarimas turi užtikrinti, kad šis prisijungimas nedaryt ų poveikio S ąjungos 
kompetencijai ir S ąjungos institucij ų įgaliojimams. Jis turi užtikrinti, kad jokia jo nuostata nedaryt ų 
poveikio valstybi ų nari ų pad ėčiai Europos konvencijos atžvilgiu, vis ų pirma jos protokolų , pagal jos 
15 straipsn į valstybi ų nari ų patvirtint ų nuo Europos konvencijos nukrypstan čių priemoni ų ir pagal 
jos 57 straipsn į valstybi ų nari ų padaryt ų Europos konvencijos išlyg ų atžvilgiu.  
3 straipsnis  
Jokia 1 straipsnyje nurodyto susitarimo nuostata neturi daryti poveikio Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 344 straipsniui.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/273
PROTOKOLAS (Nr. 9)  
D ĖL TARYBOS SPRENDIMO D ĖL EUROPOS 
SĄJUNGOS SUTARTIES 16 STRAIPSNIO 4 DALIES IR 
SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 
238 STRAIPSNIO 2 DALIES ĮGYVENDINIMO 
2014 M. LAPKRI ČIO 1 D. – 2017 M. KOVO 31 D. 
LAIKOTARPIU IR NUO 2017 M. BALANDŽIO 1 D.  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad patvirtinant Lisabonos sutart į, buvo ypa č svarbu susitarti d ėl Tarybos 
sprendimo d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo 2014 m. lapkri čio 1 d. –2017 m. kovo 31 d. 
laikotarpiu ir nuo 2017 m. balandžio 1 d. (toliau – Sprendimas),  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Vienintelis straipsnis  
Prieš bet kokio projekto, kurio tikslas b ūtų arba iš dalies keisti ar panaikinti Sprendim ą ar kuri ą nors 
jo nuostat ą, arba netiesiogiai pakeisti jo taikymo apimt į ar prasm ę iš dalies kei čiant kit ą S ąjungos 
teis ės akt ą, svarstym ą Taryboje š į projekt ą preliminariai apsvarsto Europos Vadov ų Taryba spr ęsdama 
bendru sutarimu pagal Europos S ąjungos sutarties 15 straipsnio 4 dal į.LT C 83/274 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 10)  
D ĖL NUOLATINIO STRUKT ŪRIZUOTO 
BENDRADARBIAVIMO, NUSTATYTO EUROPOS 
SĄJUNGOS SUTARTIES 42 STRAIPSNYJE  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Europos S ąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dal į ir 46 straipsn į, 
PRIMINDAMOS , kad S ąjunga vykdo bendr ą užsienio ir saugumo politiką , grindžiam ą nuolat did ėjan čiu 
valstybi ų nari ų veiksm ų suart ėjimu;  
PRIMINDAMOS , kad bendra saugumo ir gynybos politika yra bendros užsienio ir saugumo politikos 
neatskiriama dalis; kad ji užtikrina S ąjungos operaciniam veiksnumui reikalingus civilinius ir karinius 
paj ėgumus; kad S ąjunga gali šiais ištekliais naudotis vykdydama Europos S ąjungos sutarties 43 
straipsnyje nurodytas misijas už S ąjungos rib ų, skirtas taikos palaikymui, konflikt ų prevencijai ir 
tarptautinio saugumo stiprinimui pagal Jungtini ų Taut ų Chartijos principus; kad ši ų uždavini ų 
vykdymas remiasi kariniais paj ėgumais, teikiamais pagal princip ą „vieningas paj ėg ų rezervas“;  
PRIMINDAMOS , kad S ąjungos bendra saugumo ir gynybos politik a nepažeidžia tam tikr ų valstybi ų 
nari ų saugumo ir gynybos politikos specifikos;  
PRIMINDAMOS , kad S ąjungos bendra saugumo ir gynybos politika pripaž įsta valstybi ų nari ų, kurios 
mano, kad j ų bendra gynyba yra įgyvendinama Šiaur ės Atlanto sutarties organizacijoje, išliekan čioje 
jos nari ų kolektyvin ės gynybos pagrindu, įsipareigojimus pagal Šiaur ės Atlanto sutart į ir atitinka toje 
strukt ūroje nustatyt ą bendr ą saugumo ir gynybos politik ą; 
ĮSITIKINUSIOS , kad ryžtingesnis S ąjungos vaidmuo saugumo ir gynybos reikaluose prisid ėtų prie 
atnaujinto Atlanto aljanso gyvybingumo, laikantis „Berlin Plus“ susitarim ų; 
BŪDAMOS PASIRYŽUSIOS  užtikrinti, kad S ąjunga gal ėtų visiškai prisiimti savo įsipareigojimus tarptau ­
tin ėje bendruomen ėje;  
PRIPAŽINDAMOS , kad Jungtini ų Taut ų organizacija gali prašyti S ąjungos pagalbos skubiai įgyvendinant 
misijas, kurios vykdomos pagal Jungtini ų Taut ų Chartijos VI ir VII skyrius;  
PRIPAŽINDAMOS , kad saugumo ir gynybos politikos stiprinimas pareikalaus valstybi ų nari ų pastang ų 
paj ėgum ų srityje;  
SUVOKDAMOS , kad naujo etapo Europos saugumo ir gynybos politikos raidoje pradžia reiškia 
ryžtingas atitinkam ų valstybi ų nari ų pastangas;  
PRIMINDAMOS , kad yra svarbu, jog S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo 
politikai visiškai įsitraukt ų į veiklą , susijusi ą su nuolatiniu strukt ūrizuotu bendradarbiavimu;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/275
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Europos S ąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dalyje numatytas nuolatinis strukt ūrizuotas bendradarbia ­
vimas yra atviras visoms valstyb ėms nar ėms, kurios nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo dienos 
įsipareigoja: 
a) intensyviau vystyti savo gynybos paj ėgumus, plėtodamos savo nacionalinius ind ėlius ir tam tikrais 
atvejais dalyvaudamos daugiašal ėse paj ėgose, pagrindin ėse Europos apginklavimo programose ir 
Gynybos paj ėgum ų pl ėtojimo, mokslini ų tyrim ų, įsigijim ų ir ginkluot ės srityje agent ūros (toliau – 
Europos gynybos agent ūra) veikloje, ir  
b) ne v ėliau kaip iki 2010 m. b ūti paj ėgios nacionaliniu lygiu arba kaip daugiašali ų paj ėg ų grupi ų 
sud ėtin ė dalis teikti specializuotus kovinius vienetus, skirtus suplanuotoms misijoms, taktiniu lygiu 
suformuotus kaip taktin ė grup ė su paramos elementais, įskaitant transport ą ir logistik ą, bei 
galinč ius įvykdyti Europos S ąjungos sutarties 43 straipsnyje nurodytas užduotis per 5–30 
dien ų, ypa č reaguojant į Jungtini ų Taut ų Organizacijos prašymus, ir kurie išsilaikyt ų iš pradži ų 
iki 30 dien ų, su galimybe š į laikotarp į prat ęsti bent iki 120 dien ų. 
2 straipsnis  
Siekdamos 1 straipsnyje išd ėstyt ų tikslų , nuolatiniame strukt ūrizuotame bendradarbiavime dalyvau ­
jan čios valstyb ės nar ės įsipareigoja: 
a) įsigaliojus Lisabonos sutar čiai, bendradarbiauti, siekdamos patvirtint ų tiksl ų d ėl išlaid ų gynybos 
investicij ų srityje, ir reguliariai perži ūrėti šiuos tikslus, atsižvelgdamos į saugumo aplink ą ir 
Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus;  
b) kuo labiau tarpusavyje suderinti savo gynybos mechanizmus, vis ų pirma derindamos savo karinių 
poreiki ų nustatym ą, sutelkdamos ir, prireikus, specializuodamos savo gynybos priemones ir paj ė­
gumus, ir skatindamos bendradarbiavimą mokymo ir logistikos srityse;  
c) imtis konkre čių priemoni ų, skirt ų didinti galimybes naudoti savo paj ėgas, j ų tarpusavio s ąveik ą, 
lankstum ą ir dislokavimo galimybes, vis ų pirma nustatydamos su paj ėgumų skyrimu susijusius 
bendrus tikslus, įskaitant galim ą nacionalini ų sprendimų pri ėmimo proced ūrų perži ūrą; 
d) bendradarbiauti, kad užtikrint ų reikalingų priemoni ų „Geb ėjim ų pl ėtot ės mechanizme“ pasteb ė­
tiems tr ūkumams šalinti, įskaitant daugiašalius sprendimo b ūdus, taikym ą, nepažeisdamos šiuo 
atžvilgiu Šiaur ės Atlanto sutarties organizacijos sistemoje prisiimtų įsipareigojim ų;LT C 83/276 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
e) prireikus dalyvauti pl ėtojant pagrindines bendras ar Europos apginklavimo programas Europos 
gynybos agent ūros strukt ūroje. 
3 straipsnis  
Europos gynybos agent ūra prisideda reguliariai vertinant dalyvaujan čių valstybi ų nari ų su geb ėjimais 
susijusius ind ėlius, ypa č įneštus vadovaujantis kriterijais, kurie nustatomi  inter alia  remiantis 2 
straipsniu, ir apie tai praneša ne re čiau kaip kart ą per metus. Į vertinimas gali b ūti pagrindu priimti 
Tarybos rekomendacijas ir sprendimus pagal Europos S ąjungos sutarties 46 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/277
PROTOKOLAS (Nr. 11)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS SUTARTIES 
42 STRAIPSNIO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad b ūtina iki galo į gyvendinti Europos S ąjungos sutarties 42 straipsnio 2 
dalies nuostatas,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad S ąjungos politika, grindžiama 42 straipsniu, nepažeidžia tam tikr ų vals ­
tybi ų nari ų saugumo bei gynybos politikos konkretaus pob ūdžio, gerbia tam tikr ų valstybi ų nari ų, 
manan čių, kad j ų bendr ą gynyb ą įgyvendina NATO, į sipareigojimus pagal Šiaur ės Atlanto sutart į ir 
atitinka šioje strukt ūroje nustatyt ą bendr ą saugumo ir gynybos politik ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Europos S ąjunga kartu su Vakar ų Europos S ąjunga turi parengti tvirtesnio bendradarbiavimo prie ­
mones.LT C 83/278 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 12)  
D ĖL PERVIRŠINIO DEFICITO PROCED ŪROS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  nustatyti perviršinio deficito proced ūros, nurodytos Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 126 straipsnyje, detales,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 2 dalyje nurodytos pamatin ės vert ės yra: 
— 3 % planuojamo arba faktinio bendrojo šalies biudžeto deficito santykis su bendruoju vidaus 
produktu rinkos kainomis;  
— 60 % valstyb ės skolos santykis su bendruoju vidaus produktu rinkos kainomis.  
2 straipsnis  
Min ėtos Sutarties 126 straipsnyje ir šiame Protokole:  
— „bendrasis šalies“ - priklausantis valstyb ės valdymo sektoriams, tai yra centrinei vyriausybei, 
regioninei ar vietos vyriausybei bei socialin ės apsaugos fondams, išskyrus komercines operacijas, 
apibr ėžtas Europos integruot ų ekonomini ų s ąskait ų sistemoje;  
— „biudžeto deficitas“ - tai grynasis skolinimasis, kaip apibrėžta Europos integruot ų ekonomini ų 
sąskait ų sistemoje;  
— „investicijos“ - tai bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, kaip apibr ėžta Europos integruot ų 
ekonomini ų s ąskait ų sistemoje;  
— „skola“ - tai visa bendroji skola nominalia verte met ų pabaigoje ir konsoliduota tarp valstyb ės 
valdymo sektori ų ir j ų viduje, kaip apibr ėžta pirmojoje įtraukoje.  
3 straipsnis  
Nor ėdamos užtikrinti perviršinio deficito proced ūros veiksmingum ą, valstybi ų nari ų vyriausyb ės yra 
atsakingos pagal šią proced ūrą už bendrojo šalies biudžeto deficit ą, kaip apibr ėžta 2 straipsnioLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/279
pirmoje įtraukoje. Valstyb ės nar ės garantuoja, kad nacionalin ės proced ūros biudžeto srityje leist ų 
joms įvykdyti iš Sutar čių kylanč ius savo įsipareigojimus šioje srityje. Valstyb ės nar ės skubiai ir 
reguliariai praneša Komisijai apie savo planuojam ą ir faktin į deficit ą ir savo skolos dyd į. 
4 straipsnis  
Komisija teikia statistinius duomenis, kurie tur ės b ūti naudojami šiam Protokolui taikyti.LT C 83/280 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 13)  
D ĖL KONVERGENCIJOS KRITERIJ Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  nustatyti konvergencijos kriterij ų, kuriais vadovaujasi S ąjunga priimdama sprendimus 
panaikinti išimtis toms valstyb ėms nar ėms, kurioms yra taikomos išimtys, nurodytos Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalyje, detales,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Kain ų stabilumo kriterijus, nurodytas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalies 
pirmoje įtraukoje, reiškia, kad valstyb ės nar ės kain ų stabilumas yra tvarus ir vidutinis infliacijos lygis 
per vienerius metus iki tyrimo neviršija daugiau kaip 1,5 procentinio punkto daugiausia trij ų vals ­
tybi ų nari ų, kuriose kainos yra stabiliausios, infliacijos lygio. Infliacija matuojama taikant vartotoj ų 
kain ų indeksą palyginamuoju pagrindu, atsižvelgiant į nacionalinių apibr ėžimų skirtumus.  
2 straipsnis  
Bendrojo šalies biudžeto pad ėties kriterijus, nurodytas min ėtos Sutarties 140 straipsnio 1 dalies 
antroje įtraukoje, reiškia, kad tyrimo metu valstyb ė nar ė n ėra Tarybos sprendimo pagal min ėtos 
Sutarties 126 straipsnio 6 dal į d ėl perviršinio deficito buvimo atitinkamoje valstybė je nar ėje objektas.  
3 straipsnis  
Dalyvavimo Europos pinig ų sistemos valiutos kurso mechanizme kriterijus, nurodytas min ėtos Sutar ­
ties 140 straipsnio 1 dalies tre čioje įtraukoje, reiškia, kad valstyb ė nar ė laik ėsi normini ų svyravim ų 
rib ų, numatyt ų Europos pinig ų sistemos valiutos kurso mechanizme, be dideli ų nukrypim ų bent 
paskutinius dvejus metus iki tyrimo. Pirmiausia, valstyb ė nar ė negali b ūti nuvertinusi savo valiutos 
dvišalio pagrindinio kurso euro atžvilgiu savo pa čios iniciatyva per t ą pat į laikotarp į. 
4 straipsnis  
Pal ūkan ų norm ų konvergencijos kriterijus, nurodytas min ėtos Sutarties 140 straipsnio 1 dalies 
ketvirtoje įtraukoje, reiškia, kad vieneri ų met ų laikotarpiu iki tyrimo valstyb ės nar ės vidutin ė nominali 
ilgalaiki ų pal ūkan ų norma neviršijo daugiau kaip 2 procentiniais punktais daugiausiaLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/281
trij ų valstybi ų nari ų, kuriose kainos yra stabiliausios, pal ūkan ų normos. Pal ūkan ų normos matuo ­
jamos ilgalaiki ų vyriausyb ės obligacij ų ar palyginam ų vertybini ų popieri ų pagrindu atsižvelgiant į 
nacionalini ų apibr ėžimų skirtumus.  
5 straipsnis  
Komisija teikia statistinius duomenis, kurie tur ės b ūti naudojami šiam Protokolui taikyti.  
6 straipsnis  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ar atitinkamai 
ECB, ir Ekonomikos ir finans ų komitetu, vieningai priima atitinkamas nuostatas, kad nustatyt ų 
konvergencijos kriterij ų, nurodyt ų min ėtos Sutarties 140 straipsnyje, kuriais bus pakeistas šis Proto ­
kolas, detales.LT C 83/282 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 14)  
D ĖL EURO GRUP ĖS 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  sudaryti s ąlygas intensyvesniam ekonomikos augimui Europos S ąjungoje ir tuo tikslu 
pl ėtoti vis glaudesn į ekonomin ės politikos koordinavim ą euro zonoje,  
SUVOKDAMOS  poreik į nustatyti ypatingas s ąlygas tvirtesniam dialogui tarp valstybi ų nari ų, kuri ų 
valiuta yra euro, kol euro taps vis ų S ąjungos valstybi ų nari ų valiuta,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, ministrai susitinka neformaliai. Tokie susitikimai rengiami 
prireikus aptarti klausimus, susijusius su konkre čiais įsipareigojimais, kuriuos jie kartu prisiima 
bendros valiutos atžvilgiu. Susitikimuose dalyvauja Komisija. Tokiuose susitikimuose, kuriuos rengia 
ministr ų, atsaking ų už valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, finans ų srit į, atstovai ir Komisijos 
atstovai, kvie čiamas dalyvauti Europos centrinis bankas.  
2 straipsnis  
Valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, ministrai bals ų dauguma renka pirminink ą dvej ų su puse met ų 
kadencijai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/283
PROTOKOLAS (Nr. 15)  
D ĖL TAM TIKR Ų SU JUNGTINE DIDŽIOSIOS 
BRITANIJOS IR ŠIAUR ĖS AIRIJOS KARALYSTE 
SUSIJUSI Ų NUOSTAT Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRIPAŽINDAMOS,  kad Jungtin ė Karalyst ė neprivalo ar ne įsipareigoja įvesti eur ą be atskiro savo Vyriau ­
syb ės ir Parlamento sprendimo tai daryti,  
ATSIŽVELGIANT  į tai, kad 1996 m. spalio 16 d. ir 1997 m. spalio 30 d. Jungtin ės Karalyst ės Vyriau ­
syb ė praneš ė Tarybai apie savo ketinim ą nedalyvauti Ekonomin ės ir pinig ų s ąjungos tre čiajame etape,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Jungtinės Karalyst ės Vyriausyb ės praktik ą finansuoti savo skolinimosi poreik į 
parduodant skol ą priva čiam sektoriui,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1. Jei Jungtin ė Karalyst ė nepraneša Tarybai, kad ji ketina įvesti eur ą, ji n ėra įpareigota tai daryti.  
2. Atsižvelgiant į 1996 m. spalio 16 d. ir 1997 m. spalio 30 d. Tarybai pateikt ą Jungtinė s Karalyst ės 
Vyriausyb ės pranešim ą, Jungtinei Karalystei taikomos 8–10 dalys.  
3. Jungtinė Karalyst ė išlaiko savo įgaliojimus pinig ų politikos srityje pagal nacionalin ę teis ę. 
4. Jungtinei Karalystei netaikoma Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 119 straipsnio antroji 
pastraipa, 126 straipsnio 1, 9 ir 11 dalys, 127 straipsnio 1–5 dalys, 128 straipsnis, 130, 131, 
132, 133, 138 straipsniai ir 140 straipsnio 3 dalis, 219 straipsnis, 282 straipsnio 2 dalis, išskyrus 
jos pirm ą ir paskutin į sakinius, 282 straipsnio 5 dalis ir 283 straipsnis. Jungtinei Karalystei netaikoma 
Sutarties 121 straipsnio 2 dalis d ėl ekonomin ės politikos bendr ų gairi ų dali ų, kurios paprastai 
susijusios su euro zona, pri ėmimo. Šiose nuostatose nuorodos į S ąjung ą ar valstybes nares neapima 
Jungtinės Karalyst ės, o nuorodos į nacionalinius centrinius bankus neapima Anglijos banko.  
5. Jungtinė Karalyst ė stengiasi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.  
Jungtinei Karalystei toliau taikoma Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 143 ir 144 straipsniai. 
134 straipsnio 4 dalis ir 142 straipsnis taikomi Jungtinei Karalystei taip, lyg jai b ūtų taikoma išimtis.LT C 83/284 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
6. Jungtinė s Karalyst ės balsavimo teis ės sustabdomos d ėl Tarybos akt ų, nurodyt ų 4 dalyje išvardy ­
tuose straipsniuose ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 139 straipsnio 4 dalies pirmojoje 
pastraipoje nurodytais atvejais. Šiuo tikslu taikoma min ėtos Sutarties 139 straipsnio 4 dalies antroji 
pastraipa. 
Jungtin ė Karalystė taip pat neturi teis ės dalyvauti skiriant ECB pirminink ą, pirmininko pavaduotoj ą ir 
kitus Vykdomosios valdybos narius pagal min ėtos Sutarties 283 straipsnio 2 dalies antr ąją pastraip ą. 
7. Jungtinei Karalystei netaikomi Protokolo d ėl Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos cent ­
rinio banko statuto („Statuto“) 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26, 
27, 30, 31, 32, 33, 34 ir 49 straipsniai.  
Šiuose straipsniuose nuorodos į S ąjung ą ar valstybes nares neapima Jungtin ės Karalyst ės, o nuorodos 
į nacionalinius centrinius bankus ar dalininkus neapima Anglijos banko.  
Statuto 10.3 ir 30.2 straipsniuose nuorodos į „pasirašyt ą ECB kapital ą“ nereiškia Anglijos banko 
pasirašytojo kapitalo.  
8. Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 141 straipsnio 1 dalis ir Statuto 43–47 straipsniai galioja 
nepaisant to, ar yra ar n ėra koki ų nors valstybi ų nari ų, kurioms taikoma išimtis laikantis ši ų pakei ­
tim ų: 
a) nuorodos 43 straipsnyje į ECB ir EPI uždavinius apima tuos uždavinius, kurie vis dar tur ės b ūti 
atlikti įvedus eur ą d ėl bet kokio Jungtin ės Karalyst ės sprendimo ne įvesti euro;  
b) be 46 straipsnyje nurodyt ų uždavini ų ECB taip pat teikia patarimus ir prisideda prie kiekvieno 
Tarybos sprendimo dėl Jungtinės Karalyst ės, priimamo pagal 9 dalies a ir c papunk čius, paren ­
gimo; 
c) Anglijos bankas apmoka savo pasirašytą ECB kapital ą, kaip įnašą , skirt ą prisid ėti prie ECB veiklos 
išlaid ų tuo pa čiu pagrindu, kaip ir valstybių nari ų, kurioms taikoma išimtis, nacionaliniai centriniai 
bankai.  
9. Jungtinė Karalyst ė gali bet kuriuo metu pranešti apie savo ketinim ą įvesti eur ą. Tuo atveju:  
a) Jungtinė Karalyst ė turi teis ę įvesti eur ą tik tuomet, jei ji tenkina b ūtinas s ąlygas. Taryba, veikdama 
pagal Jungtinės Karalyst ės prašym ą ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 ir 2 
dalyse nustatytomis s ąlygomis ir tvarka, sprendžia, ar ji atitinka b ūtinas s ąlygas;  
b) Anglijos bankas apmoka savo pasirašyt ąjį kapital ą, perveda į ECB užsienio atsargas ir prisideda 
prie jo atsarg ų, tuo pa čiu pagrindu, kaip ir kiekvienos valstyb ės nar ės, kuriai išimtis panaikinta, 
nacionalinis centrinis bankas;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/285
c) Taryba, veikdama min ėtos Sutarties 140 straipsnio 3 dalyje nustatytomis s ąlygomis ir tvarka, 
priima visus kitus b ūtinus sprendimus, leidžian čius Jungtinei Karalystei įvesti eur ą. 
Jei Jungtinė Karalyst ė įveda eur ą pagal šio Protokolo nuostatas, nustoja galioti 3–8 dalys.  
10. Nepaisydama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 123 straipsnio bei Statuto 21 straipsnio 1 
dalies, Jungtin ės Karalyst ės Vyriausyb ė gali išlaikyti savo „ Ways and Means “ galimyb ę Anglijos banke, 
jei ir iki tol, kol Jungtin ė Karalyst ė ne įveda euro.LT C 83/286 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 16)  
D ĖL TAM TIKR Ų SU DANIJA SUSIJUSI Ų NUOSTAT Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Danijos Konstitucijoje yra nuostatos, kurios gali reikšti referendumo 
rengim ą Danijoje prieš šiai valstybei atsisakant jai taikom ų išlyg ų, 
ATSIŽVELGIANT  į tai, kad 1993 m. lapkri čio 3 d. Danijos Karalyst ės Vyriausyb ė praneš ė Tarybai apie 
savo ketinim ą nedalyvauti Ekonomin ės ir pinig ų s ąjungos tre čiajame etape,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1. Atsižvelgiant į 1993 m. lapkri čio 3 d. Danijos Karalyst ės Vyriausyb ės Tarybai pateikt ą pranešim ą, 
Danijai taikomos išlygos. Išlyga reiškia, kad Danijai yra taikomi visi Sutar čių ir ECBS ir ECB statuto 
straipsniai bei nuostatos d ėl išimties taikymo.  
2. Išlygai panaikinti Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnyje nurodyta proced ūra 
pradedama tik Danijos prašymu.  
3. Jei išlyga panaikinama, šio Protokolo nuostatos nustoja galioti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/287
PROTOKOLAS (Nr. 17)  
D ĖL DANIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikras su Danija susijusias konkre čias problemas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Protokolo d ėl Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 14 straipsnio 
nuostatos nepažeidžia Danijos nacionalinio banko teis ės atlikti esamus uždavinius, susijusius su tomis 
Danijos Karalyst ės dalimis, kurios n ėra S ąjungos dalis.LT C 83/288 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 18)  
D ĖL PRANC ŪZIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYSS,  
NOR ĖDAMOS  atsižvelgti į ypating ą su Pranc ūzija susijus į klausim ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Pranc ūzija pasiliks privilegij ą vykdyti pinig ų emisij ą Naujojoje Kaledonijoje, Pranc ūzijos Polinezijoje 
bei Volyje ir Fut ūnoje jos nacionalini ų įstatym ų nustatytomis s ąlygomis, ir vienintel ė tur ės teis ę 
nustatyti CFP franko paritet ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/289
PROTOKOLAS (Nr. 19)  
D ĖL Į EUROPOS S ĄJUNGOS SISTEM Ą INTEGRUOTOS ŠENGENO  
ACQUIS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PAŽYM ĖDAMOS , kad susitarimai, kuriuos 1985 m. birželio 14 d. ir 1990 m. birželio 19 d. Šengene 
pasirašė kai kurios Europos S ąjungos valstyb ės nar ės, d ėl laipsniško j ų bendr ų sien ų kontrol ės 
panaikinimo, taip pat susij ę susitarimai bei taisykl ės, priimti remiantis šiais susitarimais, 1997 m. 
spalio 2 d. Amsterdamo sutartimi buvo integruoti į Europos S ąjungos sistem ą, 
NOR ĖDAMOS  išlaikyti toki ą Šengeno  acquis , kokia buvo pl ėtojama įsigaliojus Amsterdamo sutar čiai, ir 
pl ėtoti ši ą acquis , siekiant prisid ėti įgyvendinant tiksl ą, kuriuo S ąjungos pilie čiams si ūloma vidaus 
sien ų neturinti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ė, 
ATSIŽVELGDAMOS  į ypating ą Danijos pozicij ą, 
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Airija ir Jungtin ė Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė neda ­
lyvauja įgyvendinant visas Šengeno  acquis  nuostatas; atsižvelgdamos į tai, kad reik ėtų sudaryti s ąlygas 
šioms valstyb ėms nar ėms pripažinti visas kitas šios  acquis  nuostatas arba dalį j ų, 
PRIPAŽINDAMOS , kad d ėl to b ūtina pasinaudoti Sutar čių nuostatomis, susijusiomis su glaudesniu 
bendradarbiavimu tarp kai kuri ų valstybi ų nari ų, 
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad b ūtina palaikyti ypatingus santykius su Islandijos Respublika ir Norvegijos 
Karalyste, nes abi valstyb ės, o taip pat ir Europos S ąjungos šiaur ės valstyb ės, yra įsipareigojusios 
laikytis Šiaur ės šali ų pas ų s ąjungos nuostat ų, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Belgijos Karalyst ė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalyst ė, Vokietijos Federacin ė 
Respublika, Estijos Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalyst ė, Pranc ūzijos Respublika, 
Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo 
Didžioji Hercogyst ė, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Nyderland ų Karalyst ė, Austrijos 
Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slov ėnijos Respublika, Slovakijos 
Respublika, Suomijos Respublika ir Švedijos Karalyst ė yra įgaliojamos glaudžiau tarpusavyje bendra ­
darbiauti tose srityse, kurias apima Tarybos nustatytos Šengeno  acquis  sudaran čios nuostatos. Šis 
bendradarbiavimas turi vykti Europos S ąjungos teisin ės ir institucin ės sistemos pagrindu, gerbiant 
Sutar čių atitinkamas nuostatas.LT C 83/290 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2 straipsnis  
Šengeno  acquis  taikoma 1 straipsnyje nurodytoms valstyb ėms nar ėms, nepažeidžiant 2003 m. balan ­
džio 16 d. Stojimo akto 3 straipsnio ir 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo akto 4 straipsnio. Taryba 
pakeis Šengeno susitarimais įsteigt ą Vykdom ąjį komitetą . 
3 straipsnis  
Danijos dalyvavim ą patvirtinant Šengeno  acquis  pl ėtojimo priemones, taip pat ši ų priemoni ų įgyven ­
dinim ą ir j ų taikym ą Danijai reglamentuoja atitinkamos Protokolo d ėl Danijos pozicijos nuostatos.  
4 straipsnis  
Airija ir Jungtin ė Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė gali bet kada paprašyti dalyvauti 
taikant kai kurias arba visas Šengeno  acquis  nuostatas.  
Taryba vieningu 1 straipsnyje minim ų nari ų bei atitinkamos valstyb ės vyriausyb ės atstovo pritarimu 
priima sprendim ą d ėl prašymo. 
5 straipsnis  
1. Šengeno  acquis  grindžiamiems pasi ūlymams ir iniciatyvoms taikomos atitinkamos Sutar čių 
nuostatos.  
Tod ėl tuo atveju, kai Airija ar Jungtin ė Karalyst ė per atitinkam ą laikotarp į raštu nepraneša Tarybai, 
jog pageidauja dalyvauti priimant teisė s akt ą, laikoma, kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
329 straipsnyje nurodyti įgaliojimai yra suteikti 1 straipsnyje nurodytoms valstyb ėms nar ėms ir 
Airijai ar Jungtinei Karalystei, kai kuri nors iš j ų pageidauja dalyvauti vykdant bendradarbiavim ą 
atitinkamoje srityje.  
2. Kai laikoma, kad Airija ar Jungtin ė Karalystė pateikė pranešim ą laikydamasi sprendimo pagal 4 
straipsn į, nepaisant to ji gali per 3 m ėnesius raštu pranešti Tarybai, kad nepageidauja dalyvauti 
įgyvendinant tok į pasi ūlym ą ar iniciatyv ą. Tuo atveju Airija ar Jungtin ė Karalyst ė nedalyvauja j į 
priimant. Gavus pastar ąjį pranešim ą Šengeno  acquis  grindžiamos priemon ės pri ėmimo proced ūra 
sustabdoma, kol pasibaigia 3 ar 4 dalyje išd ėstyta proced ūra arba kol bet kuriuo tos proced ūros 
metu neatsiimamas tas pranešimas.  
3. Valstyb ėms nar ėms, pateikusioms 2 dalyje nurodyt ą pranešim ą, nuo si ūlomos priemon ės įsiga ­
liojimo dienos joks Tarybos pagal 4 straipsn į priimtas sprendimas nebetaikomas tokiu mastu, kokiu 
Taryba mano esant b ūtina ir laikantis s ąlyg ų, kurias, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota 
bals ų dauguma priimtame sprendime nustato Taryba. Tas sprendimas priimamas laikantis ši ų krite ­
rij ų: Taryba siekia išlaikyti kuo platesn į atitinkamos valstyb ės nar ės dalyvavim ą nedarant didel ės 
įtakos įvairi ų Šengeno  acquis  dali ų praktiniam taikymui, tuo pat metu laikantis j ųLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/291
nuoseklumo. Komisija pateikia savo pasi ūlym ą kuo grei čiau po 2 dalyje nurodyto pranešimo gavimo. 
Taryba per keturis m ėnesius nuo Komisijos pasi ūlymo pateikimo priima sprendim ą, prireikus sušauk ­
dama du pos ėdžius iš eil ės. 
4. Jei pasibaigus keturi ų m ėnesi ų laikotarpiui Taryba n ėra pri ėmusi sprendimo, valstyb ė nar ė gali 
nedelsdama prašyti perduoti š į klausim ą spr ęsti Europos Vadov ų Tarybai. Tuo atveju kitame susiti ­
kime Europos Vadov ų Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma priima 
sprendimą laikydamasi 3 dalyje nurodyt ų kriterij ų. 
5. Jei iki 3 ar 4 dalyje išd ėstytos proced ūros pabaigos Taryba arba tam tikru atveju Europos 
Vadov ų Taryba nepriima sprendimo, Šengeno  acquis  grindžiamos priemon ės pri ėmimo proced ūros 
sustabdymas baigiamas. Jei min ėta priemon ė v ėliau priimama, bet kuris pagal 4 straipsn į Tarybos 
priimtas sprendimas nuo tos priemon ės įsigaliojimo dienos nebetaikomas atitinkamai valstybei narei 
tokiu mastu ir tokiomis s ąlygomis, kurias nustato Komisija, nebent min ėta valstyb ė nar ė iki prie ­
mon ės pri ėmimo dienos atsiimt ų 2 dalyje nurodytą pranešim ą. Komisija priima sprendim ą iki šios 
priemon ės pri ėmimo dienos. Priimdama sprendim ą Komisija laikosi 3 dalyje nurodyt ų kriterij ų. 
6 straipsnis  
Islandijos Respublika ir Norvegijos Karalyst ė yra susijusios su Šengeno  acquis  įgyvendinimu ir tolesne 
pl ėtra. Šiuo tikslu Taryba vieningu 1 straipsnyje minim ų nari ų pritarimu pasirašys su šiomis valsty ­
bėmis susitarim ą, kuriame bus numatytos atitinkamos proced ūros. Į š į susitarim ą bus įtrauktos 
nuostatos d ėl Islandijos ir Norvegijos įnašų , susijusi ų su bet kuriais šio Protokolo įgyvendinimo 
finansiniais padariniais.  
Taryba, spr ęsdama vieningai, su Islandija ir Norvegija pasirašys atskir ą susitarim ą d ėl teisi ų ir į sipa ­
reigojim ų tarp Airijos bei Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės, atstovaujan čių 
vienai sutarties šaliai, ir Islandijos bei Norvegijos, atstovaujan čių kitai sutarties šaliai, vykdom ų tose 
Šengeno  acquis  srityse, kurios taikomos šioms valstyb ėms.  
7 straipsnis  
Dėl deryb ų, susijusi ų su nauj ų valstybi ų nari ų pri ėmimu į Europos S ąjung ą, Šengeno  acquis  ir tolesn ės 
priemon ės, kuri ų institucijos imsis jo taikymo srityje, yra laikoma  acquis , kur į visos valstyb ės kandi ­
datės turi visiškai pripažinti.LT C 83/292 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 20)  
D ĖL SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 
26 STRAIPSNIO TAM TIKR Ų ASPEKT Ų TAIKYMO 
JUNGTINEI KARALYSTEI IR AIRIJAI  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikrus klausimus, susijusius su Jungtine Karalyste ir Airija,  
ATSIŽVELGDAMOS  į daug met ų galiojan čius specialius kelioni ų susitarimus tarp Jungtin ės Karalyst ės ir 
Airijos,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Nepaisant to, kas pasakyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, visų kit ų 
šios Sutarties ar Europos S ąjungos sutarties nuostat ų, vis ų priemoni ų, nustatyt ų remiantis šiomis 
Sutartimis, arba vis ų tarptautini ų susitarim ų, kuriuos sudar ė S ąjunga arba S ąjunga ir jos valstyb ės 
nar ės su viena ar keliomis tre čiosiomis valstyb ėmis, Jungtin ė Karalystė  turi teis ę prie savo sien ų su 
kitomis valstyb ėmis nar ėmis asmenims, norintiems įvažiuoti į Jungtinė s Karalyst ės teritorij ą, taikyti 
tokias kontrol ės priemones, kokios, jos nuomone, yra b ūtinos įgyvendinti šiems tikslams:  
a) patikrinti valstybi ų nari ų pilie čių ir j ų išlaikom ų asmen ų, kurie naudojasi S ąjungos teis ės akt ų 
suteiktomis teisė mis, taip pat kit ų valstybi ų pilie čių, kuriems šios teisės suteikiamos pagal Jungtin ę 
Karalyst ę įpareigojant į susitarim ą, teis ę įvažiuoti į Jungtinę Karalyst ę; ir  
b) nuspr ęsti, ar išduoti kitiems asmenims leidim ą įvažiuoti į Jungtin ę Karalyst ę. 
Tai, kas pasakyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, taip pat šios 
Sutarties ar Europos S ąjungos sutarties nuostatos arba bet kurios priemon ės, nustatytos pagal šias 
Sutartis, nepažeidžia Jungtin ės Karalyst ės teis ės nustatyti arba taikyti nurodytas kontrol ės priemones. 
Šiame straipsnyje pateikiamos Jungtin ės Karalyst ės nuorodos taikomos ir toms teritorijoms, kuri ų 
užsienio reikalus tvarko Jungtin ė Karalyst ė. 
2 straipsnis  
Jungtin ė Karalyst ė ir Airija gali toliau tartis d ėl asmen ų jud ėjimo tarp j ų teritorij ų („bendroje kelionių 
erdv ėje“), kartu gerbdamos šio Protokolo 1 straipsnio pirmosios pastraipos a punkte nurodyt ų 
asmen ų teises. Tod ėl tol, kol jos laikosi šių susitarim ų, šio protokolo 1 straipsnio nuostatos AirijaiLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/293
taikomos tokiomis pa čiomis są lygomis, kaip ir Jungtinei Karalystei. Tai, kas pasakyta Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, šios Sutarties ir Europos S ąjungos sutarties 
nuostatos arba pagal šias Sutartis nustatytos priemon ės šiems susitarimams neturi jokios į takos. 
3 straipsnis  
Kitos valstyb ės nar ės turi teis ę prie savo sien ų ar visose įvažiavimo į j ų teritorijas vietose asmenims, 
norintiems įvažiuoti į j ų teritorij ą iš Jungtin ės Karalyst ės ar kit ų teritorij ų, kuri ų užsienio reikalus 
tvarko Jungtin ė Karalyst ė, arba iš Airijos, kol Airijai bus taikomos 1 straipsnio nuostatos, taikyti 
tokias kontrol ės priemones, kokios taikomos įgyvendinant šio Protokolo 1 straipsnyje nurodytus 
tikslus.  
Tai, kas pasakyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, šios Sutarties ar 
Europos S ąjungos sutarties nuostatose arba kitose priemon ėse, nustatytose pagal šias Sutartis, nepa ­ 
žeidžia kitų valstybi ų teis ės nustatyti arba taikyti nurodytas kontrol ės priemones.LT C 83/294 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 21)  
D ĖL JUNGTIN ĖS KARALYST ĖS IR AIRIJOS POZICIJOS D ĖL LAISV ĖS, 
SAUGUMO IR TEISINGUMO ERDV ĖS 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikrus klausimus, susijusius su Jungtine Karalyste ir Airija,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Protokol ą d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 straipsnio tam tikr ų 
aspekt ų taikymo Jungtinei Karalystei ir Airijai,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Laikydamosi 3 straipsnio nuostatų , Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja Tarybos darbe nustatant 
priemones, si ūlomas pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į. Tarybos 
sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos nari ų, išskyrus Jungtin ės Karalyst ės 
ir Airijos Vyriausybi ų atstov ų, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į. 
2 straipsnis  
Dėl 1 straipsnio ir laikantis 3, 4 ir 6 straipsni ų jokios Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III 
dalies V antraštin ės dalies nuostatos, jokia pagal ši ą antraštin ę dal į nustatyta priemon ė ir jokia 
Sąjungos pagal ši ą antraštin ę dal į sudaryt ų tarptautini ų sutar čių nuostata nei jokie Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo sprendimai, aiškinantys šias nuostatas ar priemones, n ėra privalomi arba taikomi 
Jungtinei Karalystei ar Airijai; min ėtos nuostatos, priemon ės ir sprendimai neturi jokios įtakos ši ų 
valstybi ų kompetencijai, teis ėms bei įsipareigojimams; taip pat šios nuostatos, priemon ės ar spren ­
dimai, taikomi Jungtinei Karalystei ar Airijai, neturi jokios įtakos  acquis communautaire ar S ąjungos  
acquis  ir n ėra S ąjungos teis ės dalis.  
3 straipsnis  
1. Per tris m ėnesius nuo pasi ūlymo ar iniciatyvos pateikimo Tarybai pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į Jungtin ė Karalyst ė ar Airija gali raštu pranešti Tarybos 
pirmininkui apie savo pageidavim ą dalyvauti nustatant ir taikant bet kuri ą iš pasi ūlyt ų priemoni ų, ir 
po to ši valstyb ė tur ės teis ę tai daryti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/295
Tarybos sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos nari ų, išskyrus nario, 
nepateikusio tokio pranešimo, pritarimas. Pagal ši ą dal į nustatytos priemon ės privalomos visoms 
valstybėms nar ėms, dalyvavusioms priimant š į sprendimą . 
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 70 straipsn į priimtomis priemon ėmis nustatomos 
Jungtinės Karalyst ės ir Airijos dalyvavimo s ąlygos atliekant min ėtos Sutarties III dalies V antraštinei 
daliai priklausan čių sri čių įvertinimus.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į. 
2. Jeigu po atitinkamo laikotarpio ne įmanoma nustatyti 1 dalyje nurodytos priemon ės dalyvaujant 
Jungtinei Karalystei ar Airijai, Taryba gali priimti sprendim ą pagal 1 straipsn į be Jungtin ės Karalyst ės 
ar Airijos. Šiuo atveju taikomos 2 straipsnio nuostatos.  
4 straipsnis  
Tarybai pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į nustač ius priemon ę, 
Jungtinė Karalyst ė ar Airija gali bet kada pranešti Tarybai ir Komisijai apie savo ketinim ą pripažinti 
šias priemones. Šiuo atveju Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 331 straipsnio 1 dalyje nustatyta 
tvarka taikoma  mutatis mutandis . 
4a straipsnis  
1. Jungtin ės Karalyst ės ir Airijos atveju šio protokolo nuostatos taip pat taikomos priemon ėms, 
siūlomoms ar priimtoms pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į, iš 
dalies kei čian čioms galiojan čią priemon ę, kuri joms yra privaloma.  
2. Ta čiau tais atvejais, kai Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nusprendžia, kad d ėl Jungtinė s 
Karalystė s ar Airijos nedalyvavimo priimant ir taikant iš dalies keist ą galiojan čią priemon ę jos prak ­
tiškai ne įmanoma taikyti kitoms valstyb ėms nar ėms ar S ąjungai, ji gali paraginti jas pateikti prane ­ 
šim ą pagal 3 ar 4 straipsn į. Pagal 3 straipsn į tolesnis dviej ų m ėnesi ų laikotarpis prasideda nuo tokio 
Tarybos sprendimo pri ėmimo dienos.  
Jei pasibaigus tam dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui nuo Tarybos sprendimo pri ėmimo Jungtin ė Karalyst ė 
ar Airija nepateikia pranešimo pagal 3 ar 4 straipsn į, galiojanti priemon ė tampa joms nebeprivaloma 
ir netaikoma, nebent atitinkama valstyb ė nar ė iki iš dalies kei čian čios priemon ės įsigaliojimo dienos 
pateikt ų pranešim ą pagal 4 straipsn į. Ji įsigalioja nuo iš dalies kei čian čios priemon ės įsigaliojimo 
dienos arba pasibaigus dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui, atsižvelgiant į tai, kuri data yra v ėlesn ė.LT C 83/296 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Pagal ši ą dal į Taryba, nuodugniai išnagrin ėjusi š į klausim ą, priima sprendim ą valstybi ų nari ų, daly ­
vaujan čių arba dalyvavusi ų priimant iš dalies keič ian čią priemon ę, atstov ų kvalifikuota bals ų 
dauguma. Tarybos kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma gali nuspr ęsti, kad Jung ­
tin ė Karalyst ė ar Airija prisiima tiesiogines finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, kurios b ūtinai ir neiš ­
vengiamai patiriamos joms nustojus dalyvauti taikant galiojan čią priemon ę. 
4. Šis straipsnis nepažeidžia 4 straipsnio.  
5 straipsnis  
Valstyb ė nar ė, kuri n ėra įpareigota priemon ės pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies 
V antraštin ę dal į, neatsako už šios priemon ės finansinius padarinius, išskyrus administracines išlaidas, 
kurias patiria institucijos, jei visi Tarybos nariai, pasikonsultav ę su Europos Parlamentu, vieningai 
nenusprendžia kitaip.  
6 straipsnis  
Jeigu šiame Protokole nurodytais atvejais Jungtin ė Karalyst ė ar Airija yra įpareigotos Tarybos pagal 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į nustatytos priemon ės, šiai valstybei 
dėl min ėtos priemon ės taikomos atitinkamos Sutar čių nuostatos.  
6a straipsnis  
Jungtin ė Karalyst ė ar Airija ne įpareigojama laikytis taisykli ų, nustatyt ų remiantis Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 16 straipsniu d ėl asmens duomen ų tvarkymo, kur į atlieka valstyb ės nar ės vykdy ­
damos veikl ą, kuriai taikomi min ėtos Sutarties III dalies V antraštin ės dalies 4 arba 5 skyriai, tais 
atvejais, kai Jungtin ė Karalyst ė ar Airija ne įpareigojama laikytis S ąjungos taisykli ų, reglamentuojan čių 
teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ar policijos bendradarbiavimo, kur į vykdant turi 
būti laikomasi pagal 16 straipsn į nustatyt ų nuostat ų, formas.  
7 straipsnis  
3, 4 ir 4a straipsniai nepažeidžia Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos Šengeno  
acquis . 
8 straipsnis  
Airija gali Tarybai raštu pranešti, jog ji nebenori, kad jai b ūtų taikomos šio Protokolo s ąlygos. Šiuo 
atveju Airijai bus taikomos įprastin ės Sutar čių nuostatos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/297
9 straipsnis  
Airijos atveju protokolas netaikomas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 straipsniui.LT C 83/298 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 22)  
D ĖL DANIJOS POZICIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRIMINDAMOS  1992 m. gruodžio 12 d. Edinburge per Europos Vadov ų Tarybos susitikim ą priimt ą 
valstybi ų ar vyriausybi ų vadov ų sprendim ą d ėl tam tikr ų su Europos S ąjungos sutartimi susijusi ų 
problem ų, kurias nurod ė Danija,  
PAŽYM ĖDAMOS  Edinburgo sprendime išd ėstyt ą Danijos pozicij ą d ėl pilietyb ės, Ekonomin ės ir valiut ų 
sąjungos, gynybos politikos, teisingumo ir vidaus reikal ų, 
SUVOKDAMOS , kad iš Edinburgo sprendimo kilusio teisinio režimo t ęsimas pagal Sutartis labai apribos 
Danijos dalyvavim ą svarbiose S ąjungos bendradarbiavimo srityse ir kad S ąjungos interesams geriausia 
būtų užtikrinti  acquis  vientisum ą laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ėje, 
Tod ėl SIEKDAMOS  sukurti teisin ę sistem ą, suteiksian čią Danijai galimyb ę dalyvauti priimant pagal 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į si ūlomas priemones ir palankiai 
vertindamos Danijos ketinim ą, kai tai įmanoma, pasinaudoti šia galimybe pagal savo konstitucinius 
reikalavimus,  
PAŽYM ĖDAMOS , kad Danija netrukdys kitoms valstyb ėms nar ėms toliau pl ėtoti bendradarbiavim ą d ėl 
priemoni ų, kurios n ėra Danijai privalomos,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos Šengeno  acquis 3 straipsn į, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
I DALIS  
1 straipsnis  
Danija nedalyvauja Tarybos darbe nustatant priemones pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
III dalies V antraštin ę dal į. Tarybos sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos 
nari ų, išskyrus Danijos Vyriausyb ės atstovo, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/299
2 straipsnis  
Danijai n ėra privalomos ar taikomos jokios Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V 
antraštin ės dalies nuostatos, jokia pagal ši ą antraštin ę dal į priimta priemon ė, jokia pagal ši ą antraštin ę 
dal į S ąjungos sudaryto tarptautinio susitarimo nuostata ir joks Europos S ąjungos Teisingumo Teismo 
sprendimas, aiškinantis bet kurią toki ą nuostat ą ar priemon ę arba bet kuri ą pagal t ą antraštin ę dal į 
pakeist ą ar keistiną priemon ę. Tokia nuostata, priemon ė ar sprendimas jokiu b ūdu neturi įtakos 
Danijos kompetencijai, teisėms ir pareigoms. Tokia nuostata, priemon ė ar sprendimas jokiu b ūdu 
neturi įtakos Bendrijos ar S ąjungos  acquis  ir n ėra S ąjungos teis ės dalis, kai jie taikomi Danijai. Vis ų 
pirma S ąjungos teis ės aktai policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, 
priimti iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kurie yra iš dalies keisti, Danijai teb ėra privalomi ir 
taikomi nepakeisti.  
2a straipsnis  
Šio Protokolo 2 straipsnis taip pat taikomas taisykl ėms, nustatytoms remiantis Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 16 straipsniu d ėl asmens duomen ų tvarkymo, kur į atlieka valstyb ės nar ės vykdy ­
damos veikl ą, kuriai taikomi min ėtos Sutarties III dalies V antraštin ės dalies 4 arba 5 skyriai.  
3 straipsnis  
Danija neatsako už 1 straipsnyje nurodyt ų priemoni ų finansinius padarinius, išskyrus institucijų 
patiriamas administracines išlaidas.  
4 straipsnis  
1. Tarybai patvirtinus priemon ę d ėl pasi ūlymo ar iniciatyvos, pateiktos Šengeno pagrindu, ir 
susijusi ą su šia dalimi, Danija per šešis m ėnesius turi nusp ęsti, ar ji įtrauks šią priemon ę į savo 
nacionalin ę teis ę. Jeigu ji nusprendžia taip padaryti, ši priemon ė tarp Danijos ir kit ų šia priemone 
įpareigot ų valstybi ų nari ų sukuria tarptautin ės teis ės įsipareigojim ą. 
2. Jeigu Danija nutaria nevykdyti 1 dalyje nurodytos Tarybos priemon ės, įpareigotos ta priemone 
valstybės nar ės ir Danija apsvarstys deramas priemones, kuri ų reikia imtis.  
II DALIS  
5 straipsnis  
Kalbant apie priemones, kurias Taryba nustat ė Europos S ąjungos sutarties 26 straipsnio 1 dalies, 42 
straipsnio ir 43–46 straipsni ų taikymo srityje, Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba 
susijusi ų S ąjungos sprendim ų bei veiksm ų. Todėl Danija nedalyvauja priimant šiuos sprendimus.LT C 83/300 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Danija netrukdo kitoms valstyb ėms nar ėms toliau pl ėtoti savo bendradarbiavim ą šioje srityje. Danija 
nėra įpareigota prisid ėti prie veiklos išlaid ų, susijusi ų su nurodytomis priemon ėmis, apmok ėjimo ir 
nėra įpareigota S ąjungai leisti naudotis kariniais paj ėgumais.  
Tarybos aktams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos nari ų, išskyrus Danijos Vyriau ­
syb ės atstovo, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į. 
III DALIS  
6 straipsnis  
1, 2 ir 3 straipsniai netaikomi priemon ėms, nustatan čioms tre čiąsias valstybes, kuri ų pilie čiai, perei ­
dami valstybi ų nari ų išor ės sienas, turi pateikti viz ą, arba priemon ėms, susijusiomis su vienoda viz ų 
forma.  
IV DALIS  
7 straipsnis  
Pagal savo Konstitucijos reikalavimus Danija gali kitoms valstyb ėms nar ėms bet kada pranešti, kad ji 
nebepageidauja taikyti vis ų arba kai kuri ų šio Protokolo nuostat ų. Šiuo atveju Danija turi iki galo 
taikyti visas atitinkamas galiojan čias priemones, nustatytas remiantis Europos S ąjungos teis ės aktais.  
8 straipsnis  
1. Pagal savo konstitucinius reikalavimus ir nepažeisdama 7 straipsnio, Danija gali kitoms valsty ­
bėms nar ėms bet kada pranešti, kad pirm ą kito m ėnesio po pranešimo dien ą protokolo I dal į sudarys 
jo priedo nuostatos. Tokiu atveju 5 ir 8 straipsniai atitinkamai pernumeruojami.  
2. Po šeši ų m ėnesi ų nuo tokio pranešimo, numatyto 1 dalyje, įsigaliojimo dienos, taip pat visa 
Šengeno  acquis  ir priemon ės, priimtos siekiant pl ėtoti ši ą acquis , kurios iki tol Danijai buvo priva ­
lomos kaip tarptautin ės teis ės įsipareigojimai, tampa privalomos Danijai kaip S ąjungos teis ė.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/301
PRIEDAS  
1 straipsnis  
Laikydamasi 3 straipsnio nuostat ų, Danija nedalyvauja Tarybos darbe patvirtinant priemones, si ūlomas pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į. Tarybos sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas 
Tarybos nari ų, išskyrus Danijos Vyriausyb ės atstovo, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 
3 dal į. 
2 straipsnis  
Dėl 1 straipsnio ir laikantis 3, 4 ir 8 straipsni ų jokia Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ės dalies 
nuostata, jokia pagal ši ą antraštin ę dal į patvirtinta priemon ė ir jokia S ąjungos pagal ši ą antraštin ę dal į sudaryt ų tarptau ­
tini ų sutar čių nuostata nei jokie Europos S ąjungos Teisingumo Teismo sprendimai, aiškinantys šias nuostatas ar prie ­
mones, n ėra privalomi arba taikomi Danijai. Tokia nuostata, priemon ė ar sprendimas jokiu b ūdu neturi įtakos Danijos 
kompetencijai, teis ėms ir pareigoms. Šios nuostatos, priemon ės ar sprendimai, taikomi Danijai, neturi jokios įtakos acquis 
communautaire  ir S ąjungos  acquis  ir n ėra S ąjungos teis ės dalis.  
3 straipsnis  
1. Per tris m ėnesius nuo pasi ūlymo ar iniciatyvos pateikimo Tarybai pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III 
dalies V antraštinę dal į Danija gali raštu pranešti Tarybos pirmininkui apie savo pageidavim ą dalyvauti patvirtinant ir 
taikant bet kuri ą iš pasi ūlyt ų priemoni ų, ir po to Danija tur ės teis ę tai daryti.  
2. Jeigu pra ėjus atitinkamam laikotarpiui 1 dalyje nurodyta priemon ė negali b ūti priimta dalyvaujant Danijai, Taryba 
gali priimti 1 dalyje nurodyt ą priemon ę pagal 1 straipsn į ir Danijai nedalyvaujant. Šiuo atveju taikomos 2 straipsnio 
nuostatos.  
4 straipsnis  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į patvirtinus priemon ę, Danija bet kada gali pranešti 
Tarybai ir Komisijai apie savo ketinim ą pripažinti ši ą priemon ę. Tokiu atveju min ėtos Sutarties 331 straipsnio 1 dalyje 
nustatyta tvarka taikoma  mutatis mutandis . 
5 straipsnis  
1. Danijos atveju šio protokolo nuostatos taip pat taikomos priemon ėms, si ūlomoms ar priimtoms pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į, iš dalies kei čian čioms galiojan čią priemon ę, kuri jai yra privaloma.  
2. Ta čiau tais atvejais, kai Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nusprendžia, kad d ėl Danijos nedalyvavimo 
priimant ir taikant iš dalies keist ą galiojan čią priemon ę jos praktiškai ne įmanoma taikyti kitoms valstyb ėms nar ėms ar 
Sąjungai, ji gali paraginti Danij ą pateikti pranešim ą pagal 3 ar 4 straipsn į. Pagal 3 straipsn į tolesnis dviej ų m ėnesi ų 
laikotarpis prasideda nuo tokio Tarybos sprendimo pri ėmimo dienos.LT C 83/302 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Jei pasibaigus tam dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui nuo Tarybos sprendimo pri ėmimo Danija nepateikia pranešimo pagal 3 ar 
4 straipsn į, galiojanti priemon ė tampa jai nebeprivaloma ir netaikoma, nebent ji iki iš dalies kei čian čios priemon ės 
įsigaliojimo dienos pateikt ų pranešim ą pagal 4 straipsn į. Ji įsigalioja nuo iš dalies keič ian čios priemon ės įsigaliojimo 
dienos arba pasibaigus dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui, atsižvelgiant į tai, kuri data yra v ėlesnė . 
Pagal ši ą dal į Taryba, nuodugniai išnagrin ėjusi š į klausim ą, priima sprendim ą valstybi ų nari ų, dalyvaujan čių arba dalyva ­
vusi ų priimant iš dalies kei čian čią priemon ę, atstov ų kvalifikuota bals ų dauguma. Tarybos kvalifikuota bals ų dauguma 
apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma gali nuspr ęsti, kad Danija prisiima tiesiogines 
finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, kurios bū tinai ir neišvengiamai patiriamos jai nustojus dalyvauti taikant galiojan čią 
priemon ę. 
4. Šis straipsnis nepažeidžia 4 straipsnio.  
6 straipsnis  
1. Pranešimas pagal 4 straipsn į turi bū ti pateiktas ne v ėliau kaip per šešis mė nesius nuo galutinio priemon ės patvirti ­
nimo, jei ta priemon ė yra pateikta Šengeno  acquis  pagrindu.  
Jeigu Danija pagal 3 arba 4 straipsn į nepateiks pranešimo d ėl priemoni ų, pateikt ų Šengeno  acquis  pagrindu, šiomis 
priemon ėmis įpareigotos valstyb ės nar ės ir Danija apsvarstys atitinkamas priemones, kuri ų reikia imtis.  
2. Pagal 3 straipsn į pateiktas pranešimas d ėl priemoni ų, pateikt ų Šengeno  acquis  pagrindu, laikomas neatšaukiamu 
pranešimu pagal 3 straipsn į d ėl vis ų kit ų pasi ūlym ų ar iniciatyv ų, besiremian čių ta priemone, tiek, kiek tokia priemon ė, 
pasi ūlymas ar iniciatyva pateikta Šengeno  acquis  pagrindu.  
7 straipsnis  
Danija ne įpareigojama laikytis taisykli ų, nustatyt ų remiantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 16 straipsniu d ėl 
asmens duomen ų tvarkymo, kur į atlieka valstyb ės nar ės vykdydamos veikl ą, kuriai taikomi min ėtos Sutarties III dalies V 
antraštin ės dalies 4 arba 5 skyriai, tais atvejais, kai Danija ne įpareigojama laikytis S ąjungos taisykli ų, reglamentuojan čių 
teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ar policijos bendradarbiavimo, kur į vykdant turi b ūti laikomasi pagal 
16 straipsn į nustatyt ų nuostat ų, formas. 
8 straipsnis  
Jeigu šioje dalyje nurodytais atvejais Danija yra įpareigota Tarybos pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies 
V antraštin ę dal į patvirtintos priemon ės, Danijai d ėl tos priemon ės taikomos atitinkamos Sutar čių nuostatos.  
9 straipsnis  
Kai Danija n ėra įpareigota priemon ės, priimtos pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į, ji 
neatsako už tos priemon ės finansinius padarinius, išskyrus administracines išlaidas, kurias patiria institucijos, jeigu Taryba, 
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, dalyvaujant visiems savo nariams vieningai nenusprendžia kitaip.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/303
PROTOKOLAS (Nr. 23)  
D ĖL VALSTYBI Ų NARI Ų UŽSIENIO RYŠI Ų D ĖL IŠOR ĖS SIEN Ų 
PER ĖJIMO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į valstybi ų nari ų poreik į užtikrinti veiksming ą j ų išor ės sien ų kontrolę , jei reikia, 
bendradarbiaujant su tre čiosiomis valstyb ėmis,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatos d ėl priemoni ų, 
taikom ų pereinant išor ės sienas, nepažeidžia valstybi ų nari ų kompetencijos derėtis ar sudaryti susi ­
tarimus su treč iosiomis valstyb ėmis, jeigu šios valstyb ės gerbia S ąjungos teis ę bei kitus atitinkamus 
tarptautinius susitarimus.LT C 83/304 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 24)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VALSTYBI Ų NARI Ų 
PILIE ČIŲ PRIEGLOBS ČIO 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
KADANGI , remiantis Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 1 dalimi, S ąjunga pripaž įsta Pagrindini ų 
teisi ų chartijoje nustatytas teises, laisves ir principus;  
KADANGI  pagal Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 3 dal į pagrindin ės teis ės, kurias garantuoja 
Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencija, kaip bendrieji principai yra 
Sąjungos teis ės dalis;  
KADANGI  Europos S ąjungos Teisingumo Teismas turi užtikrinti, kad aiškinant ir taikant Europos 
Sąjungos sutarties 6 straipsnio 1 ir 3 dalis S ąjungoje b ūtų laikomasi teis ės; 
KADANGI  pagal Europos S ąjungos sutarties 49 straipsn į visos Europos valstyb ės, paduodan čios 
paraišk ą įstoti į Europos S ąjung ą, turi pripažinti Europos S ąjungos sutarties 1a straipsnyje išd ėstytas 
vertybes;  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnis nustato tam tikr ų teisi ų sustab ­
dymo tvark ą, jeigu valstyb ė nar ė iš esm ės ir nuolat pažeidžia šias vertybes;  
PRIMINDAMOS , kad kiekvienas valstyb ės nar ės pilietis yra ir S ąjungos pilietis, tod ėl naudojasi ypatingu 
statusu bei apsauga, kuriuos valstyb ės nar ės garantuoja pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
antrosios dalies nuostatas;  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Sutartys sukuria vidaus sien ų neturinč ią erdv ę ir suteikia visiems S ąjungos 
pilie čiams teis ę laisvai jud ėti bei gyventi valstybi ų nari ų teritorijoje;  
SIEKDAMOS  neleisti, kad prieglobs čio institucija b ūtų naudojama kitiems tikslams, išskyrus šios insti ­
tucijos numatytuosius;  
KADANGI  šis Protokolas pripaž įsta 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos d ėl pab ėg ėlių statuso 
tikslus ir šios konvencijos galutin į pob ūdį;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/305
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Vienintelis straipsnis  
Atsižvelgiant į pagrindinių teisi ų ir laisvi ų apsaugos, kuri ą suteikia Europos S ąjungos valstyb ės nar ės, 
lyg į, tariama, kad, kalbant apie teisinius ir praktinius tikslus, susijusius su prieglobs čio klausimais, 
valstybės nar ės viena kitai yra patikimos kilm ės šalys. Tod ėl valstyb ė nar ė gali svarstyti kitos valstyb ės 
nar ės pilie čio prašymą suteikti prieglobst į arba leisti juos nagrin ėti tik šiais atvejais:  
a) jeigu, įsigaliojus Amsterdamo sutar čiai, valstyb ė nar ė, kurios pilietis pateikia prašym ą ir kuri vykdo 
Žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencijos 15 straipsnio nuostatas, toliau taiko 
priemones, dėl kuri ų jos teritorijoje n ėra iki galo vykdomi jos įsipareigojimai pagal ši ą konvencij ą; 
b) inicijavus Europos S ąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatyt ą proced ūrą, kol Taryba arba 
tam tikrais atvejais Europos Vadov ų Taryba nepriima atitinkamo sprendimo valstyb ės nar ės, 
kurios pilietis pateikia prašym ą, atžvilgiu;  
c) jei Taryba yra pri ėmusi sprendim ą pagal Europos S ąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dal į valstyb ės 
nar ės, kurios pilietis pateikia prašym ą, atžvilgiu arba jei Europos Vadov ų Taryba yra pri ėmusi 
sprendimą pagal min ėtos Sutarties 7 straipsnio 2 dal į valstybės nar ės, kurios pilietis pateikia 
prašymą , atžvilgiu;  
d) jeigu valstyb ė nar ė priimt ų tokio pob ūdžio vienašališk ą sprendimą d ėl kitos valstyb ės nar ės 
pilie čio pateikto prašymo; šiuo atveju b ūtina nedelsiant informuoti Taryb ą; prašymas nagrin ėjamas 
remiantis prielaida, kad jis yra akivaizdžiai nepagr įstas, ta čiau bet kuriuo atveju neturi jokios įtakos 
valstyb ės nar ės kompetencijai priimti sprendimus.LT C 83/306 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 25)  
D ĖL KOMPETENCIJOS PASIDALIJIMO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Vienintelis straipsnis  
Remiantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 2 straipsnio 2 dalimi d ėl kompetencijos pasida ­
lijimo, kai S ąjunga imasi veiksm ų tam tikroje srityje, jos kompetencija apima tik tuos aspektus, kurie 
reglamentuojami atitinkamu S ąjungos teis ės aktu, bet neapima visos srities.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/307
PROTOKOLAS (Nr. 26)  
D ĖL BENDRUS INTERESUS TENKINAN ČIŲ PASLAUG Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOREDAMOS  pabr ėžti bendrus interesus tenkinan čių paslaug ų svarb ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų aiškinam ųjų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 14 straipsn į bendros S ąjungos vertyb ės, susijusios su 
bendrus ekonominius interesus tenkinan čiomis paslaugomis, vis ų pirma apima:  
— svarb ų nacionalini ų, regionini ų ir vietos valdžios institucij ų vaidmen į ir didelę veiksm ų laisv ę 
teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotoj ų poreikius atitinkan čias bendrus 
ekonominius interesus tenkinan čias paslaugas;  
— bendrus ekonominius interesus tenkinan čių paslaug ų įvairov ę ir vartotoj ų poreiki ų be prioritet ų 
skirtumus d ėl skirtingos geografin ės, socialin ės ar kult ūrin ės pad ėties;  
— aukšt ą kokyb ės, saugos ir prieinamumo lygį , lygias galimybes ir visuotinio prieinamumo bei 
vartotoj ų teisi ų propagavim ą. 
2 straipsnis  
Sutar čių nuostatos jokiu b ūdu neturi įtakos valstybi ų nari ų kompetencijai teikti, pavesti teikti ir 
organizuoti bendrus interesus tenkinan čias neekonomines paslaugas.LT C 83/308 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 27)  
D ĖL VIDAUS RINKOS IR KONKURENCIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad vidaus rinka, kaip išd ėstyta Europos S ąjungos sutarties 3 straipsnyje, 
apima sistem ą, užtikrinan čią, kad neb ūtų iškreipta konkurencija,  
SUSITAR Ė, kad 
šiuo tikslu prireikus S ąjunga imasi veiksm ų pagal Sutar čių nuostatas, įskaitant Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 352 straipsn į. 
Šis protokolas pridedamas prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/309
PROTOKOLAS (Nr. 28)  
D ĖL EKONOMIN ĖS, SOCIALIN ĖS IR TERITORIN ĖS 
SANGLAUDOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRISIMINDAMOS,  kad Europos S ąjungos sutarties 3 straipsniu, tarp kit ų tiksl ų, yra nustatytas tikslas 
skatinti ekonomin ę, socialin ę ir teritorin ę sanglaud ą bei valstybi ų nari ų solidarum ą ir, kad min ėta 
sanglauda yra tarp Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 4 straipsnio 2 dalies c punkte išvardyt ų 
Sąjungos pasidalijamosios kompetencijos sri čių; 
PRISIMINDAMOS,  kad tre čios dalies XVIII antraštin ės dalies nuostatos d ėl ekonomin ės, socialin ės ir 
teritorin ės sanglaudos yra S ąjungos veiksm ų ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės sanglaudos srityje 
konsolidavimo ir tolesn ės pl ėtros, įskaitant naujo fondo įkūrim ą, teisinis pagrindas;  
PRISIMINDAMOS,  kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 177 straipsnio nuostatose numatytas 
Sanglaudos fondo įkūrimas;  
PAŽYM ĖDAMOS,  kad Europos investicij ų bankas skurdesniems regionams skolina dideles ir did ėjan čias 
sumas;  
PAŽYM ĖDAMOS  nor ą lanks čiau reglamentuoti asignavimus iš strukt ūrini ų fond ų; 
PAŽYM ĖDAMOS  nor ą diferencijuoti S ąjungos dalyvavimo programose ir projektuose tam tikrose šalyse 
lyg į; 
PAŽYM ĖDAMOS  pasi ūlym ą labiau atsižvelgti į atitinkam ą valstybi ų nari ų klest ėjim ą nuosav ų ištekli ų 
sistemoje;  
DAR KART Ą PATVIRTINA,  kad ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės sanglaudos skatinimas yra nepap ­
rastai svarbus S ąjungos visapusiškai pl ėtrai ir patvariai s ėkmei;  
DAR KART Ą PATVIRTINA  savo įsitikinimą , kad strukt ūriniai fondai ir toliau tur ėtų atlikti svarb ų vaid ­
men į siekiant S ąjungos tikslų sanglaudos srityje;  
DAR KART Ą PATVIRTINA  savo įsitikinim ą, kad Europos investicij ų bankas tur ėtų ir toliau didži ąją savo 
ištekli ų dal į skirti ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės sanglaudos skatinimui, ir skelbia savo pasi ­
rengim ą perži ūrėti Europos investicij ų banko kapitalo poreikius iškart, kai to prireiks šiam tikslui;  
SUTINKA,  kad Sanglaudos fondas bus S ąjungos finansinis įnašas į projektus aplinkos ir transeuropini ų 
tinkl ų srityse valstyb ėse nar ėse, kuri ų BVP vienam gyventojui sudaro mažiau nei 90 proc. S ąjungos 
vidurkio ir kurios turi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnyje nustatytoms ekono ­
min ės konvergencijos s ąlygoms tenkinti skirt ą program ą;LT C 83/310 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
SKELBIA  savo ketinim ą leisti lanks čiau skirstyti strukt ūrini ų fond ų l ėšas ypatingoms reikm ėms, 
kurioms netaikomos dabartin ės struktū rini ų fond ų taisykl ės; 
SKELBIA  savo nor ą diferencijuoti S ąjungos dalyvavimo strukt ūrini ų fond ų programose ir projektuose 
lyg į siekiant išvengti perviršini ų biudžetini ų išlaid ų padid ėjimo neturtingesn ėse valstyb ėse nar ėse; 
PRIPAŽ ĮSTA b ūtinyb ę reguliariai steb ėti pažang ą, padaryt ą siekiant ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės 
sanglaudos, ir teigia savo nor ą ištirti visas reikiamas priemones šiuo atžvilgiu;  
SKELBIA  savo ketinim ą labiau atsižvelgti į atskir ų valstybi ų nari ų geb ėjim ą mok ėti įnašus j ų nuosav ų 
ištekli ų sistemoje ir išnagrin ėti regresyvi ų element ų, esan čių dabartin ėse nuosav ų l ėš ų sistemose, 
neturtingesn ėms valstyb ėms nar ėms, ištaisymo priemones;  
SUTINKA  prid ėti š į Protokol ą prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/311
PROTOKOLAS (Nr. 29)  
D ĖL VALSTYBI Ų NARI Ų VISUOMENIN ĖS 
TRANSLIACIJOS SISTEMOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
MANYDAMOS,  kad valstybi ų nari ų visuomenin ė transliacijos sistema yra tiesiogiai susijusi su kiekvienos 
visuomen ės demokratiniais, socialiniais ir kult ūriniais poreikiais bei su poreikiu išlaikyti žiniasklaidos 
pliuralizm ą, 
SUSITAR Ė d ėl šios aiškinamosios nuostatos, kurios tekstas pridedamas prie Europos S ąjungos sutarties 
ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo:  
Sutar čių nuostatos nepažeidžia valstybių nari ų kompetencijos finansuoti visuomenin ę transliacij ą, 
jeigu šis finansavimas teikiamas transliuojan čiosioms organizacijoms, kad jos vykdytų su viešosiomis 
paslaugomis susijusius įgaliojimus, kuriuos suteikia, apibr ėžia ir organizuoja kiekviena valstyb ė nar ė, 
ir jeigu šis finansavimas prekybos s ąlyg ų ir konkurencijos S ąjungoje nepaveikia taip, kad pakenkt ų 
bendriems interesams, taip pat atsižvelgiant į šios viešosios paslaugos funkcij ų vykdymą .LT C 83/312 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 30)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS PAGRINDINI Ų TEISI Ų 
CHARTIJOS TAIKYMO LENKIJAI IR JUNGTINEI 
KARALYSTEI  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
KADANGI  Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnyje S ąjunga pripaž įsta Europos Sąjungos pagrindini ų 
teisi ų chartijoje nustatytas teises, laisves ir principus;  
KADANGI  Chartija turi b ūti taikoma griežtai laikantis pirmiau min ėto 6 straipsnio ir pa čios Chartijos 
VII antraštin ės dalies;  
KADANGI  pirmiau min ėtame 6 straipsnyje reikalaujama, kad Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės teismai 
taikyt ų Chartij ą griežtai laikydamiesi tame straipsnyje nurodyt ų paaiškinim ų; 
KADANGI  Chartijoje kartu nurodytos teisės ir principai;  
KADANGI  Chartijoje pateikiamos nuostatos yra pilietinio ir politinio pob ūdžio, taip pat ekonominio ir 
socialinio pob ūdžio;  
KADANGI  Chartijoje dar kart ą patvirtinamos S ąjungos pripažintos teis ės, laisv ės ir principai, kuriems 
suteikiama daugiau matomumo, ta čiau nesukuriama nauj ų teisi ų ar princip ų; 
PRIMINDAMOS  Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės įsipareigojimus pagal Europos S ąjungos sutart į, Sutart į 
dėl Europos S ąjungos veikimo ir S ąjungos teis ę apskritai;  
ATKREIPDAMOS DĖ MESĮ  į Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės pageidavim ą paaiškinti tam tikrus Chartijos 
taikymo aspektus;  
tod ėl NOR ĖDAMOS  paaiškinti Chartijos taikym ą, susijus į su Lenkijos ir Jungtin ės Karalystės įstatymais 
ir kitais teis ės aktais, taip pat jos nagrin ėjimo teisme galimybes Lenkijoje ir Jungtin ėje Karalyst ėje;  
DAR KART Ą PATVIRTINDAMOS , kad šiame protokole pateiktos nuorodos į konkre čių Chartijos nuostat ų 
veikim ą jokiu b ūdu nedaro įtakos kitų Chartijos nuostat ų veikimui;  
DAR KART Ą PATVIRTINDAMOS , kad šis protokolas nedaro įtakos Chartijos taikymui kitoms valstyb ėms 
nar ėms;  
DAR KART Ą PATVIRTINDAMOS , kad šis protokolas nedaro įtakos kitiems Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės 
įsipareigojimams pagal Europos S ąjungos sutart į, Sutart į d ėl Europos S ąjungos veikimo ir S ąjungos 
teis ę apskritai;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/313
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
1. Chartija neišple čia Europos S ąjungos Teisingumo Teismo ar jokio kito Lenkijos arba Jungtin ės 
Karalystė s teismo galimybi ų nustatyti, kad Lenkijos arba Jungtin ės Karalyst ės įstatymai ar kiti teisė s 
aktai, praktika ar veiksmai yra nesuderinami su pagrindin ėmis teis ėmis, laisv ėmis ir principais, 
kuriuos ji iš naujo patvirtina.  
2. Vis ų pirma ir siekiant išvengti abejoni ų, jokios Chartijos IV antraštin ės dalies nuostatos nesu ­
kuria nagrin ėjimo teisme teisi ų, taikom ų Lenkijai ar Jungtinei Karalystei, išskyrus atvejus, kai Lenkija 
ar Jungtinė Karalyst ė numat ė tokias teises savo nacionalin ėje teis ėje. 
2 straipsnis  
Tais atvejais, kai Chartijos nuostata yra susijusi su nacionalin ės teis ės aktais ir praktika, Lenkijoje arba 
Jungtinėje Karalyst ėje ji taikoma tiek, kiek joje pateiktos teis ės ar principai yra pripaž įstami pagal 
Lenkijos arba Jungtin ės Karalyst ės teis ės aktuose ar praktik ą.LT C 83/314 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 31)  
D ĖL NYDERLAND Ų ANTIL Ų SALOSE PERDIRBT Ų 
NAFTOS PRODUKT Ų IMPORTO Į EUROPOS 
SĄJUNG Ą 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOSIOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išsamiau apibr ėžti prekybos sistem ą, taikom ą Nyderland ų Antil ų salose perdirbt ų naftos 
produkt ų importui į Europos S ąjung ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Šis Protokolas taikomas naftos produktams, klasifikuojamiems Briuselio nomenklat ūros 27.10, 27.11, 
27.12, ex 27.13 (parafino vaškas, naftos ir skal ūnų vaškas ir parafino atliekos) ir 27.14 pozicijose, 
importuojamiems naudoti valstyb ėse nar ėse. 
2 straipsnis  
Valstyb ės nar ės d ėl Nyderland ų Antil ų ir S ąjungos asociacijos įsipareigoja šiame Protokole numaty ­
tomis są lygomis Nyderland ų Antil ų salose perdirbtiems naftos produktams suteikti preferencinius 
tarifus. Šios nuostatos taip pat galioja nepaisant valstyb ėse nar ėse taikom ų kilm ės taisykli ų. 
3 straipsnis  
1. Kai Komisija, valstyb ės nar ės prašymu ar savo iniciatyva, nustato, kad d ėl Nyderland ų Antil ų 
salose perdirbt ų naftos produkt ų importo į S ąjung ą pagal 2 straipsnyje nustatytą sistem ą vienos ar 
keli ų valstybi ų nari ų rinkoje kyla faktinių sunkum ų, ji nusprendžia, kad šios valstyb ės nar ės min ėtam 
importui taikyt ų muitus, juos padidint ų arba iš naujo nustatyt ų tokiu b ūdu ir tokiam laikui, kurio gali 
prireikti šiems sunkumas pašalinti. Šie taikomi, padidinti arba iš naujo nustatyti muitai negali b ūti 
didesni už tokiems pat treč iųjų šali ų produktams taikomus muitus.  
2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos bet kuriuo atveju taikomos į S ąjung ą importuot ų Nyderland ų 
Antil ų salose perdirbt ų naftos produkt ų kiekiui pasiekus du milijonus metrini ų ton ų per metus.  
3. Tarybai pranešama apie Komisijos sprendimus, priimtus pagal šio straipsnio 1 ir 2 dal į, įskaitant 
tuos, kuriais atmetami valstybi ų nari ų prašymai. Taryba, valstyb ės nar ės prašymu, prisiima atsako ­
myb ę už sprendimus ir bet kuriuo metu gali juos iš dalies keisti arba panaikinti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/315
4 straipsnis  
1. Jeigu valstyb ė nar ė mano, kad d ėl Nyderlandų Antil ų salose perdirbt ų naftos produkt ų tiesio ­
ginio arba per kit ą valstyb ę nar ę vykdomo importo pagal 2 straipsnyje nustatyt ą sistem ą jos rinkoje 
kyla faktini ų sunkum ų ir kad b ūtina nedelsiant imtis priemoni ų jiems pašalinti, ji savo iniciatyva gali 
nuspr ęsti šiam importui nustatyti muitus, neviršijanč ius tokiems pat tre čiųjų šali ų produktams 
taikom ų muit ų norm ų. Apie savo sprendim ą ji praneša Komisijai, kuri per vien ą m ėnes į nusprendžia, 
ar valstyb ės nar ės taikomos priemon ės turė tų b ūti taikomos toliau, iš dalies pakei čiamos ar panai ­
kinamos. Tokiems Komisijos sprendimams taikomos 3 straipsnio 3 dalies nuostatos.  
2. Kai Nyderland ų Antil ų salose perdirbt ų naftos produkt ų, tiesiogiai arba per kit ą valstybę nar ę 
importuot ų į Europos S ąjungos valstyb ę nar ę ar nares pagal 2 straipsnyje nustatyt ą sistem ą, kiekis per 
kalendorinius metus viršija šio Protokolo priede nurodyt ą tonažą, priemon ės, kuri ų pagal šio 
straipsnio 1 dal į einamaisiais metais imasi ta ar tos valstyb ės nar ės, laikomos pateisinamomis; 
Komisija, įsitikinusi, kad buvo pasiektas nustatytas tonažas, oficialiai užregistruoja priemones, kuri ų 
buvo imtasi. Tokiu atveju kitos valstyb ės nar ės susilaiko nuo oficialaus šio klausimo perdavimo 
Tarybai. 
5 straipsnis  
Jei S ąjunga naftos produktams nusprendžia taikyti kiekybinius apribojimus neatsižvelgdama į tai, iš 
kur jie importuojami, šie apribojimai taip pat gali b ūti taikomi ir toki ų produkt ų importui iš 
Nyderlandų Antil ų sal ų. Tokiu atveju Nyderland ų Antil ų saloms taikomas preferencinis režimas 
palyginti su tre čiosiomis šalimis.  
6 straipsnis  
1. Pri ėmus bendr ą tre čiųjų šali ų ir asocijuot ų šali ų naftos produkt ų kilm ės apibr ėžimą arba spren ­
dimus pagal bendr ą prekybos min ėtais produktais politik ą arba suk ūrus bendr ą energijos politik ą, 
Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Komisija, vieningai priimtu sprendimu kei čia 2–5 
straipsni ų nuostatas.  
2. Ta čiau, kei čiant šias nuostatas, bet kuriuo atveju Nyderland ų Antil ų saloms turi b ūti toliau 
taikomos lygiavert ės preferencijos ne mažesniam kaip 2,5 milijono metrini ų ton ų naftos produkt ų 
kiekiui.  
3. S ąjungos įsipareigojimai taikyti šio straipsnio 2 dalyje nurodytas lygiavertes preferencijas 
prireikus gali b ūti paskirstyti šalims atsižvelgiant į šio Protokolo priede nurodyt ą tonaž ą.LT C 83/316 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
7 straipsnis  
Kad b ūtų įgyvendintas šis Protokolas, Komisija įpareigojama užtikrinti, kad Nyderland ų Antil ų salose 
perdirbti naftos produktai į valstybes nares b ūtų importuojami nustatytu b ūdu. Valstyb ės nar ės, 
laikydamosi Komisijos rekomenduot ų administracini ų s ąlyg ų, vis ą susijusi ą nauding ą informacij ą 
perduoda Komisijai, kuri pasir ūpina, kad ši informacija b ūtų išplatinta.  
PROTOKOLO PRIEDAS  
Aukštosios Susitarian čiosios Šalys nusprend ė, kad b ūtų įgyvendinta Protokolo d ėl Nyderland ų Antil ų salose perdirbt ų 
naftos produkt ų importo į Europos S ąjung ą 4 straipsnio 2 dalis, 2 milijonus metrini ų ton ų naftos produkt ų iš Antil ų sal ų 
valstyb ėms nar ėms paskirstyti taip: 
Vokietija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . 625 000 metrini ų ton ų 
Belgija/Liuksemburgo ekonomin ė s ąjunga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200 000 metrini ų ton ų 
Pranc ūzija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  75 000 metrini ų ton ų 
Italija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  100 000 metrini ų ton ų 
Nyderlandai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  1 000 000 metrini ų ton ųLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/317
PROTOKOLAS (Nr. 32)  
D ĖL NEKILNOJAMOJO TURTO ĮSIGIJIMO DANIJOJE  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikras su Danija susijusias konkre čias problemas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Nepaisydama Sutar čių s ąlyg ų, Danija gali toliau taikyti galiojan čius teis ės aktus d ėl nepagrindinio 
gyvenamojo b ūsto įsigijimo.LT C 83/318 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 33)  
D ĖL SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 157 STRAIPSNIO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 157 straipsnyje socialin ės išmokos pagal profesines socialin ės 
apsaugos sistemas nelaikomos atlyginimu, tokiu atveju ir tokiu mastu, kai jos yra priskirtinos įdarbi ­
nimo laikotarpiams iki 1990 m. geguž ės 17 d., išskyrus atvejus, kai jos mokamos darbuotojams arba 
jų teisi ų tur ėtojams, ir kurie iki tos dienos pateikia ieškin į arba pareiškia lygiavert į reikalavim ą pagal 
taikomus nacionalinės teis ės aktus.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/319
PROTOKOLAS (Nr. 34)  
D ĖL GRENLANDIJAI SKIRT Ų SPECIALI Ų PRIEMONI Ų 
Vienintelis straipsnis  
1. Kai į S ąjung ą importuojami gaminiai, kuriems taikomi žuvies produkt ų rinkos bendro organi ­
zavimo principai ir kuri ų kilm ės šalis yra Grenlandija, taikant bendro rinkos organizavimo mecha ­
nizm ą jiems netaikomi muitai ar lygiaver čio poveikio privalomieji mok ėjimai ir nenustatomi jokie 
kiekybiniai apribojimai ar panašaus pob ūdžio priemon ės, jei pagal S ąjungos ir už Grenlandij ą atsa ­
kingos institucijos susitarim ą S ąjungai suteikiamos j ą tenkinan čios galimyb ės žvejoti Grenlandijos 
žvejybos zonoje.  
2. Visos su toki ų gamini ų importo susitarimais susijusios priemon ės, įskaitant tas, kurios regla ­
mentuoja toki ų priemoni ų pri ėmim ą, priimamos Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 43 straips ­
nyje nustatyta tvarka.LT C 83/320 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 35)  
PROTOKOLAS D ĖL AIRIJOS KONSTITUCIJOS 
40.3.3 STRAIPSNIO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
Jokia Sutar čių ar Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutarties nuostata, ar šias Sutartis iš 
dalies kei čian čiose bei papildan čiose Sutartyse ir Aktuose neturi poveikio Airijos Konstitucijos 40.3.3 
straipsnio taikymui Airijoje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/321
PROTOKOLAS (Nr. 36)  
D ĖL PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTAT Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
KADANGI , siekiant pasirengti per ėjimui nuo sutar čių, taikom ų iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, 
institucini ų nuostat ų prie min ėtoje Sutartyje numatyt ų institucini ų nuostat ų, b ūtina nustatyti perei ­
namojo laikotarpio nuostatas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
1 straipsnis  
Šiame protokole „Sutartys“ – Europos S ąjungos sutartis, Sutartis d ėl Europos S ąjungos veikimo ir 
Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutartis.  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL EUROPOS PARLAMENTO  
2 straipsnis  
Tinkamu laiku iki Europos Parlamento rinkim ų 2009 m., remdamasi Europos S ąjungos sutarties 14 
straipsnio 2 dalies antr ąja pastraipa, Europos Vadov ų Taryba priima Europos Parlamento sudėt į 
nustatant į sprendimą . 
Iki 2004–2009 m. kadencijos pabaigos atstov ų Europos Parlamente sud ėtis ir skai čius išlieka tokie 
patys, kaip ir Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą. 
II ANTRAŠTINĖ  DALIS  
NUOSTATOS D ĖL KVALIFIKUOTOS BALS Ų DAUGUMOS  
3 straipsnis  
1. Pagal Europos S ąjungos sutarties 14 straipsnio 4 dal į šios dalies ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies nuostatos d ėl kvalifikuotos balsų daugumos nustatymo 
Europos Vadov ų Taryboje ir Taryboje įsigalioja 2014 m. lapkri čio 1 d.  
2. Nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. iki 2017 m. kovo 31 d., kai turi b ūti sprendžiama kvalifikuota 
bals ų dauguma, bet kuris Tarybos narys gali reikalauti, kad tas sprendimas b ūtų priimtas kvalifikuota 
bals ų dauguma, kuri apibr ėžta 3 dalyje. Šiuo atveju taikomos 3 ir 4 dalys.LT C 83/322 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. Toliau išd ėstytos nuostatos, nepažeisdamos Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 235 
straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos, galioja iki 2014 m. spalio 31 d.  
Tai atvejais, kai Europos Vadov ų Taryba ir Taryba sprendimus privalo priimti kvalifikuota bals ų 
dauguma, nari ų balsai paskirstomi taip:  
Belgija 12  
Bulgarija  10  
Čekija  12  
Danija  7  
Vokietija  29  
Estija  4  
Airija  7  
Graikija  12  
Ispanija  27  
Pranc ūzija 29  
Italija  29  
Kipras 4  
Latvija 4  
Lietuva  7  Liuksemburgas  4  
Vengrija  12  
Malta 3  
Nyderlandai  13 
Austrija  10  
Lenkija  27 
Portugalija  12 
Rumunija  14 
Slov ėnija 4  
Slovakija 7  
Suomija 7  
Švedija  10 
Jungtin ė Karalyst ė 29  
Kai pagal Sutartis reikalaujama, kad sprendimai b ūtų priimami remiantis Komisijos pasi ūlymu, jiems 
priimti reikia ne mažiau kaip 255 bals ų „už“, atiduotų nari ų daugumos. Kitais atvejais sprendimams 
priimti reikia ne mažiau kaip 255 bals ų „už“, atiduot ų ne mažiau kaip dviej ų tre čdali ų nari ų. 
Kai aktas priimamas Europos Vadov ų Tarybos arba Tarybos kvalifikuota bals ų dauguma, Europos 
Vadov ų Tarybos arba Tarybos narys gali reikalauti patikrinti, ar kvalifikuot ą daugum ą sudaran čios 
valstybės nar ės atstovauja ne mažiau kaip 62 % bendro S ąjungos gyventoj ų skai čiaus. Jei paaišk ėja, 
kad tos są lygos nesilaikoma, šis aktas nepriimamas.  
4. Iki 2014 m. spalio 31 d. tada, kai, taikant Sutartis, ne visi Tarybos nariai dalyvauja balsavime, 
būtent tais atvejais, kai reikia kvalifikuotos bals ų daugumos, apibr ėžtos Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 238 straipsnio 3 dalyje, kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama kaip tas pats 
Tarybos nariams paskirstyt ų bals ų santykis bei tas pats Tarybos nari ų skai čiaus santykis ir, prireikus, 
tas pats atitinkam ų valstybi ų nari ų gyventoj ų procentinis dydis, kuris nurodytas šio straipsnio 3 
dalyje.  
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL TARYBOS SUD ĖČIŲ 
4 straipsnis  
Kol ne įsigalioja Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytas 
sprendimas, Taryba gali pos ėdžiauti tokiomis sud ėtimis, kurios nurodytos pirmiau min ėto straipsnio 
antrojoje ir tre čiojoje pastraipose, taip pat kitokiomis sud ėtimis, kuri ų s ąraš ą paprasta bals ų dauguma 
priimtu sprendimu nustato Bendr ųjų reikal ų taryba.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/323
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL KOMISIJOS, ĮSKAITANT S ĄJUNGOS VYRIAUSI ĄJĮ ĮGALIOTIN Į 
UŽSIENIO REIKALAMS IR SAUGUMO POLITIKAI  
5 straipsnis  
Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą pareigas einantys Komisijos nariai lieka eiti pareigas iki savo 
kadencijos pabaigos. Ta čiau t ą dien ą, kai paskiriamas S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reika ­
lams ir saugumo politikai, baigiasi nario, turin čio t ą pa čią pilietyb ę kaip vyriausiasis įgaliotinis, 
kadencija.  
V ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL TARYBOS GENERALINIO SEKRETORIAUS, VYRIAUSIOJO 
ĮGALIOTINIO UŽSIENIO REIKALAMS IR SAUGUMO POLITIKAI IR TARYBOS 
GENERALINIO SEKRETORIAUS PAVADUOTOJO  
6 straipsnis  
Tarybos generalinio sekretoriaus, vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir 
Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo kadencija baigiasi Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą. 
Generalin į sekretori ų skiria Taryba pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 240 straipsnio 2 
dal į. 
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL PATARIAM ŲJŲ ORGAN Ų 
7 straipsnis  
Kol ne įsigalioja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 301 straipsnyje nurodytas sprendimas, 
Ekonomikos ir socialinių reikal ų komiteto nariai pasiskirsto taip:  
Belgija 12  
Bulgarija  12  
Čekija  12  
Danija  9  
Vokietija  24  
Estija  7  
Airija  9  
Graikija  12  Ispanija  21 
Pranc ūzija 24  
Italija  24 
Kipras  6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Liuksemburgas  6  
Vengrija  12LT C 83/324 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Malta 5  
Nyderlandai  12  
Austrija  12  
Lenkija  21  
Portugalija  12  
Rumunija  15  Slov ėnija 7  
Slovakija 9  
Suomija 9  
Švedija  12 
Jungtin ė Karalyst ė 24  
8 straipsnis  
Kol ne įsigalioja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 305 straipsnyje nurodytas sprendimas, 
Region ų komiteto nariai pasiskirsto taip:  
Belgija 12  
Bulgarija  12  
Čekija  12  
Danija  9  
Vokietija  24  
Estija  7  
Airija  9  
Graikija  12  
Ispanija  21  
Pranc ūzija 24  
Italija  24  
Kipras 6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Liuksemburgas  6  Vengrija  12  
Malta  5  
Nyderlandai  12 
Austrija  12  
Lenkija  21 
Portugalija  12 
Rumunija  15 
Slov ėnija 7  
Slovakija 9  
Suomija 9  
Švedija  12 
Jungtin ė Karalyst ė 24  
VII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS D ĖL AKT Ų, PRIIMT Ų REMIANTIS 
EUROPOS S ĄJUNGOS SUTARTIES V IR VI ANTRAŠTIN ĖMIS DALIMIS, KOL 
ĮSIGALIOS LISABONOS SUTARTIS  
9 straipsnis  
Kol įsigalios Lisabonos sutartis, S ąjungos institucij ų, organ ų ir įstaig ų akt ų, priimt ų remiantis Europos 
Sąjungos sutartimi, teisin ė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis šie aktai nepanaikinami, neanu ­
liuojami arba iš dalies nepakeič iami. Tai taip pat taikoma tarp valstybi ų nari ų pagal Europos S ąjungos 
sutart į sudarytoms konvencijoms.  
10 straipsnis  
1. Kaip pereinamojo laikotarpio priemon ė, susijusi su teisės aktais policijos ir teisminio bendra ­
darbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, priimtais iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, nuo tos 
Sutarties įsigaliojimo dienos institucij ų įgaliojimai bus tokie: Komisijos įgaliojimai pagal Sutarties d ėlLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/325
Europos S ąjungos veikimo 258 straipsn į netaikomi, o Europos S ąjungos Teisingumo Teismo įgalio ­
jimai pagal Europos S ąjungos sutarties VI antraštin ę dal į, kokia ji buvo iki Lisabonos sutarties 
įsigaliojimo, išliks tokie patys, įskaitant tuos, kurie buvo priimti pagal min ėtos Europos S ąjungos 
sutarties 35 straipsnio 2 dal į. 
2. 1 dalyje nurodytu teisės akto pakeitimu nustatomas toje dalyje min ėtų institucij ų įgaliojim ų 
taikymas, kaip išd ėstyta Sutartyse, iš dalies keisto teis ės akto, kuris taikomas toms valstyb ėms nar ėms, 
atžvilgiu.  
3. Bet kuriuo atveju 1 dalyje nurodyta pereinamojo laikotarpio priemon ė nustoja galioti po 
penkeri ų met ų nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo.  
4. Ne v ėliau kaip likus šešiems m ėnesiams iki 3 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigos 
Jungtinė Karalystė gali pranešti Tarybai, kad d ėl 1 dalyje nurodytų teis ės akt ų ji nepritaria 1 dalyje 
min ėtiems institucij ų įgaliojimams, kaip išd ėstyta Sutartyse. Tuo atveju, jei Jungtin ė Karalyst ė pateikia 
šį pranešim ą, visi 1 dalyje nurodyti teisės aktai jai nebetaikomi nuo 3 dalyje nurodyto pereinamojo 
laikotarpio pabaigos datos. Ši pastraipa netaikoma iš dalies keistiems teis ės aktams, kurie taikomi 
Jungtinei Karalystei, kaip nurodyta 2 dalyje.  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma nustato b ūtinas tolesnes ir 
pereinamojo laikotarpio priemones. Jungtin ė Karalystė  nedalyvauja priimant š į sprendimą . Tarybos 
kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 
3 dalies a punktą. 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma gali taip pat priimti sprendim ą, 
nustatant į, kad Jungtin ė Karalyst ė prisiima tiesiogines finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, kurios b ūtinai 
ir neišvengiamai patiriamos jai nustojus dalyvauti priimant ir taikant tuos teis ės aktus.  
5. V ėliau Jungtin ė Karalyst ė bet kuriuo metu po to gali pranešti Tarybai apie savo pageidavim ą jai 
taikyti teis ės aktus, kurie jai nebetaikomi pagal 4 dalies pirm ąją pastraip ą. Tuo atveju, atsižvelgiant į 
konkret ų atvej į, taikomos atitinkamos Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos Šengeno  
acquis  arba Protokolo d ėl Jungtinės Karalyst ės ir Airijos pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdv ės nuostatos. Institucij ų įgaliojimai, susij ę su tais teis ės aktais, yra išd ėstyti Sutartyse. Veikdamos 
pagal atitinkamus protokolus S ąjungos institucijos ir Jungtin ė Karalystė siekia atkurti kuo platesn į 
Jungtinės Karalyst ės dalyvavim ą įgyvendinant S ąjungos  acquis  laisv ės, saugumo ir teisingumo srityje 
nedarant didel ės įtakos įvairi ų jos dali ų praktiniam veikimui ir išlaikant j ų nuoseklum ą.LT C 83/326 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 37)  
D ĖL EAPB SUTARTIES GALIOJIMO PABAIGOS 
FINANSINI Ų PADARINI Ų IR D ĖL ANGLI Ų IR PLIENO 
MOKSLINI Ų TYRIM Ų FONDO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRISIMINDAMOS,  kad visas 2002 m. liepos 23 d. buv ęs Europos angli ų ir plieno bendrijos turtas ir visi 
įsipareigojimai 2002 m. liepos 24 d. buvo perduoti Europos bendrijai,  
ATSIŽVELGDAMOS  į nor ą šias lėšas naudoti su angli ų ir plieno pramone susijusiems moksliniams 
tyrimams ir d ėl to – į b ūtinum ą šiuo atžvilgiu nustatyti tam tikras specialias taisykles,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
1. Grynoji šio turto ir įsipareigojim ų vert ė, nurodyta EAPB balanse 2002 m. liepos 23 d., atsiž ­
velgiant į d ėl likvidavimo operacij ų galim ą padid ėjim ą ar sumaž ėjim ą, laikoma turtu, skirtu su angli ų 
ir plieno pramone susijusiems moksliniams tyrimams (toliau – likviduojama EAPB). Likvidavimui 
pasibaigus, jis vadinamas „Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondo turtu“.  
2. Iš šio turto gaunamos pajamos, vadinamos „Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondu“, naudo ­
jamos tik moksliniams tyrimams, išskyrus mokslini ų tyrim ų pamatinę program ą, angli ų ir plieno 
pramone susijusiuose sektoriuose pagal šio Protokolo ir juo remiantis priimt ų akt ų nuostatas.  
2 straipsnis  
Taryba, veikdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir gavusi Europos Parlamento pritarim ą, priima 
visas nuostatas, b ūtinas šiam Protokolui įgyvendinti, įskaitant pagrindinius principus.  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtina prie ­
mones, nustatanč ias daugiametes Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondo turto valdymo finansines 
gaires bei Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondo mokslini ų tyrim ų programos technines gaires.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/327
3 straipsnis  
Išskyrus atvejus, kai šiame Protokole ir juo remiantis priimtuose aktuose yra nustatyta kitaip, 
taikomos Sutar čių nuostatos.LT C 83/328 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PRIEDAILT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/329

I PRIEDAS  
SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 38 STRAIPSNYJE NURODYTAS 
SĄRAŠAS  
– 1 –  – 2 – 
Numeris pagal Briuselio 
nomenklat ūrą Produkt ų apib ūdinimas  
1 skirsnis  Gyvi gyv ūnai 
2 skirsnis  M ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai  
3 skirsnis  Žuvys, v ėžiagyviai ir moliuskai  
4 skirsnis  Pienas ir pieno produktai; paukš čių kiaušiniai; nat ūralus medus  
5 skirsnis  
5.04 Gyv ūnų (išskyrus žuvis) žarnos, pū slės ir skrandžiai, sveikos (sveiki) arba 
jų gabalai  
5.15 Gyv ūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje; nugaiš ę gyv ūnai, klasifi ­
kuojami 1 arba 3 skirsniuose, netinkami vartoti žmoni ų maistui  
6 skirsnis  Augantys medžiai ir kiti augalai; svog ūnėliai, šaknys ir kitos panašios 
augal ų dalys; skintos g ėlės ir dekoratyviniai žalumynai  
7 skirsnis  Valgomos daržov ės ir kai kurie šakniavaisiai ir gumbavaisiai  
8 skirsnis  Valgomieji vaisiai ir riešutai; citrus ų vaisi ų arba melion ų žievel ės ir luobos  
9 skirsnis  Kava, arbata ir prieskoniai, išskyrus mat ę (pozicija Nr. 09.03)  
10 skirsnis  Javai 
11 skirsnis  Malybos produkcija; salyklas ir krakmolai; kvie čių glitimas; inulinas  
12 skirsnis  Aliejini ų kult ūrų s ėklos ir vaisiai; įvair ūs gr ūdai, s ėklos ir vaisiai; augalai, 
naudojami pramon ėje ir medicinoje; šiaudai ir pašarai  
13 skirsnis  
ex 13.03  Pektinas  
15 skirsnis  
15.01  Kiauliniai taukai ir kiti lydyti kiauliniai taukai; lydyti namini ų paukšč ių 
taukai  
15.02 Nelydyti galvij ų, avi ų ir ožk ų taukai; iš j ų pagaminti taukai, skirti naudoti 
pramon ėje ( įskaitant „premier jus“)  
15.03  Kiaulini ų tauk ų stearinas, oleostearinas ir stearinas, skirtas naudoti 
pramon ėje; kiaulini ų tauk ų aliejus, oleoaliejus ir lajaus aliejus, neemul ­
suoti, nesumaišyti ir neapdoroti kitu b ūdu 
15.04 Žuv ų arba j ūrų žinduoli ų taukai ir aliejus, nerafinuoti arba rafinuoti  
15.07 Nelakieji augaliniai aliejai, skysti ar kieti, nerafinuoti, rafinuoti ar gryninti  
15.12  Gyv ūniniai ir augaliniai riebalai ir aliejus, hidrinti, nerafinuoti arba rafi ­
nuoti, bet toliau neperdirbtiLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/331
– 1 –  – 2 – 
Numeris pagal Briuselio 
nomenklat ūrą Produkt ų apib ūdinimas  
15.13  Margarinas, dirbtiniai taukai ir kit ų perdirbt ų valgom ųjų riebal ų mišiniai  
15.17  Riebal ų medžiag ų arba gyv ūninio ar augalinio vaško apdorojimo liekanos  
16 skirsnis  Gaminiai iš m ėsos, žuvies arba v ėžiagyvi ų ar moliusk ų 
17 skirsnis  
17.01  Cukrini ų runkeli ų ir cukranendri ų cukrus, kuri ų b ūvis kietas  
17.02  Kiti cukr ūs; cukr ų sirupai; dirbtinis medus (sumaišytas arba nesumaišytas 
su nat ūraliu medumi); karamel ė 
17.03 Melasa, balinta ar nebalinta  
17.05 (*)  Kiti cukr ūs, sirupai ir melasa su aromatini ų arba dažan čiųjų medžiag ų 
priedais, išskyrus vaisi ų sultis, turin čias cukraus pried ą 
18 skirsnis  
18.01  Kakavos pupel ės, sveikos arba skaldytos, žalios arba skrudintos  
18.02  Kakavos lukštai, išaižos, luobel ės ir kakavos atliekos  
20 skirsnis  Daržovi ų, vaisi ų arba kit ų augal ų dali ų produktai  
22 skirsnis  
22.04  Vynuogi ų misa, kurios fermentacija prasid ėjusi arba sustabdyta kitaip 
negu pridedant alkoholio  
22.05  Vynas iš švieži ų vynuogi ų; vynuogi ų misa, kurios fermentacija sustabdyta 
pridedant alkoholio 
22.07  Kiti fermentuoti gėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriauši ų sidras ir midus)  
ex 22.08 
ex 22.09  Denat ūruotas arba nedenat ūruotas etilo alkoholis ir kiti bet kokio 
stiprumo alkoholiai, gauti iš I priede išvardyt ų žem ės ūkio produkt ų, 
išskyrus likerius ir kitus spiritinius g ėrimus bei sud ėtinius alkoholinius 
preparatus (vadinamus „koncentruotais ekstraktais“), naudojamus g ėrim ų 
gamybai  
22.10  Actas ir acto pakaitalai  
23 skirsnis  Maisto pramon ės liekanos ir atliekos; paruošti pašarai gyv ūnams  
24 skirsnis  
24.01  Neperdirbtas tabakas, tabako liekanos  
45 skirsnis  
45.01  Gamtin ė kamštiena, neapdorota, trupinta, granuliuota arba malta; kamš ­
tienos atliekosLT C 83/332 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
– 1 –  – 2 – 
Numeris pagal Briuselio 
nomenklat ūrą Produkt ų apib ūdinimas  
54 skirsnis  
54.01  Linai, žaliaviniai arba apdoroti, bet nesuverpti; lin ų pakulos ir atliekos 
(įskaitant verpal ų atliekas ir išplaušintą  žaliav ą) 
57 skirsnis  
57.01  S ėjamosios kanap ės (Cannabis sativa ), žaliavin ės arba apdorotos, bet nesu ­
verptos; s ėjam ųjų kanapi ų pakulos ir atliekos ( įskaitant verpal ų atliekas ir 
išplaušint ą žaliav ą) 
(*) Pozicija prid ėta 1959 m. gruodžio 18 d. Europos ekonomin ės bendrijos Tarybos reglamento 
Nr. 7 1 straipsniu (OL Nr. 7, 1961 1 30, p. 71/61).LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/333
II PRIEDAS  
UŽJ ŪRIO ŠALYS IR TERITORIJOS, KURIOMS TAIKOMOS SUTARTIES D ĖL EUROPOS 
SĄJUNGOS VEIKIMO KETVIRTOSIOS DALIES NUOSTATOS  
— Grenlandija,  
— Naujoji Kaledonija ir priklausomos teritorijos,  
— Pranc ūzijos Polinezija,  
— Pranc ūzijos Pietin ės ir Antarkties teritorijos,  
— Volis ir Fut ūna, 
— Majotas, 
— Sen Pjeras ir Mikelonas,  
— Aruba,  
— Nyderland ų Antil ų salos: 
— Bonair ė, 
— Kiurasao, — Saba, — Sent Eustatijus,  
— Sent Martinas,  
— Angilija,  
— Kaiman ų salos, 
— Folklendo salos,  
— Piet ų Georgija ir Piet ų Sandvi čo salos, 
— Montseratas,  
— Pitkernas,  
— Šv. Elenos sala ir priklausomos teritorijos,  
— Britanijos Antarkties teritorija,  
— Britanijos Indijos vandenyno teritorija,  
— Terkso ir Kaikoso salos,  
— Britanijos Virdžinijos salos,
 
— Bermud ų salos.LT C 83/334 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
TARPVYIAUSYBIN ĖS KONFERENCIJOS,  
PATVIRTINUSIOS LISABONOS SUTART Į, 
pasirašyt ą 2007 m. gruodžio 13 d.,  
PRIE BAIGIAMOJO AKTO PRID ĖTOS DEKLARACIJOSLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/335

A. DEKLARACIJOS D ĖL SUTAR ČIŲ NUOSTAT Ų 
1. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartijos  
Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartija, kuri yra teisiškai privaloma, patvirtinamos pagrindin ės 
teis ės, kurias garantuoja Žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencija ir kurios kyla iš 
valstybėms nar ėms bendr ų konstitucini ų tradicij ų. 
Chartija neišple čia S ąjungos teis ės taikymo srities už S ąjungos įgaliojim ų rib ų, nenustato S ąjungai 
joki ų nauj ų įgaliojim ų ar užduo čių ir nepakei čia Sutartyse nustatytų jų. 
2. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalies 
Konferencija susitaria, kad S ąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų 
apsaugos konvencijos tur ėtų vykti taip, kad b ūtų išlaikytos S ąjungos teis ės ypatyb ės. Šiuo poži ūriu 
Konferencija pažymi, kad tarp Europos S ąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisi ų 
teismo vyksta nuolatinis dialogas; S ąjungos prisijungimas prie šios konvencijos š į dialog ą gal ėtų 
sustiprinti.  
3. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 8 straipsnio  
Sąjunga atsižvelgs į ypating ą mažų šali ų, kurios su ja palaiko ypatingus kaimynyst ės santykius, pad ėtį. 
4. Deklaracija d ėl Europos Parlamento sud ėties 
Papildoma vieta Europos Parlamente bus skirta Italijai.  
5. Deklaracija d ėl Europos Vadov ų Tarybos politinio susitarimo d ėl 
Sprendimo d ėl Europos Parlamento sud ėties projekto  
Europos Vadov ų Taryba, remdamasi Europos Parlamento pasi ūlymu, duos politinį sutikim ą d ėl 
Sprendimo d ėl Europos Parlamento sudėties 2009-2014 m. teis ėkūros laikotarpiu perži ūrėto 
projekto.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/337
6. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 15 straipsnio 5 ir 6 
dali ų,17 straipsnio 6 ir 7 dali ų ir 18 straipsnio  
Parenkant kandidatus, galin čius eiti Europos Vadov ų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko ir 
Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigas, reikia deramai 
atsižvelgti į b ūtinyb ę gerbti S ąjungos ir jos valstybi ų nari ų geografin ę ir demografin ę įvairov ę. 
7. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies  
Konferencija pareiškia, kad sprendim ą d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo Taryba priims Lisa ­
bonos sutarties pasirašymo dien ą ir jis įsigalios min ėtos Sutarties įsigaliojimo dien ą. Sprendimo 
projektas išdėstytas toliau:  
Tarybos sprendimo dėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo 
2014 m. lapkri čio 1 d.–2017 m. kovo 31 d. laikotarpiu ir nuo 2017 m. 
balandžio 1 d. projektas  
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA,  
kadangi:  
(1) Reik ėtų priimti nuostatas, leidžian čias sklandžiai pereiti nuo sprendim ų pri ėmimo Taryboje 
kvalifikuota balsų dauguma sistemos, kaip apibr ėžta Protokolo d ėl pereinamojo laikotarpio 
nuostat ų 3 straipsnio 3 dalyje, kuri bus toliau taikoma iki 2014 m. spalio 31 d., prie balsavimo 
sistemos, numatytos Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalyje, kuri bus taikoma nuo 2014 m. lapkri čio 1 d., 
įskaitant, pereinamuoju laikotarpiu iki 2017 m. kovo 31 d., konkre čias nuostatas, numatytas 
min ėto protokolo 3 straipsnio 2 dalyje.  
(2) Primenama, kad Taryba nuolat deda visas pastangas stiprindama kvalifikuota bals ų dauguma 
priimam ų sprendim ų demokratin į teis ėtum ą,LT C 83/338 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
NUSPREND Ė: 
1 skirsnis  
Nuostatos, taikomos nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. iki 2017 m. kovo 31 d.  
1 straipsnis  
Nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. iki 2017 m. kovo 31 d., jei Tarybos nariai, atstovaujantys:  
a) ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams gyventoj ų arba 
b) ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams valstybi ų nari ų skai čiaus, 
reikalingo sudaryti sprendim ą blokuojan čią mažum ą, taikant Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 
4 dalies pirm ąją pastraip ą arba Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dal į, 
prieštarauja akto pri ėmimui Taryboje kvalifikuota bals ų dauguma, Taryba svarsto š į klausim ą. 
2 straipsnis  
Vykstant šiems svarstymams Taryba daro visk ą, kas yra jos galioje, kad per tinkam ą laikotarp į ir 
nepažeisdama S ąjungos teis ės nustatyt ų privalom ų termin ų, priimt ų tinkam ą sprendim ą 1 straipsnyje 
nurodyt ų Tarybos nari ų iškeltais klausimais.  
3 straipsnis  
Šiuo tikslu Tarybos pirmininkas, padedamas Komisijos ir laikydamasis Tarybos darbo tvarkos 
taisykli ų, imasi bet kokios iniciatyvos, reikalingos siekiant palengvinti susitarimo kuo didesne bals ų 
dauguma pri ėmim ą Taryboje. Tarybos nariai jam padeda.  
2 skirsnis  
Nuostatos, taikomos nuo 2017 m. balandžio 1 d.  
4 straipsnis  
Nuo 2017 m. balandžio 1 d., jei Tarybos nariai, atstovaujantys:  
a) ne mažiau kaip 55 % gyventoj ų arba  
b) ne mažiau kaip 55 % valstybi ų nari ų skai čiaus,LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/339
reikalingo sudaryti sprendim ą blokuojan čią mažum ą, taikant Europos S ąjungos sutarties  
16 straipsnio 4 dalies pirmą ją pastraip ą arba Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 
dal į, prieštarauja akto pri ėmimui Taryboje kvalifikuota bals ų dauguma, Taryba svarsto š į klausim ą. 
5 straipsnis  
Vykstant šiems svarstymams Taryba daro visk ą, kas yra jos galioje, kad per tinkam ą laikotarp į ir 
nepažeisdama S ąjungos teis ės nustatyt ų privalom ų termin ų, priimt ų tinkam ą sprendim ą 4 straipsnyje 
nurodyt ų Tarybos nari ų iškeltais klausimais.  
6 straipsnis  
Šiuo tikslu Tarybos pirmininkas, padedamas Komisijos ir laikydamasis Tarybos darbo tvarkos 
taisykli ų, imasi bet kokios iniciatyvos, reikalingos siekiant palengvinti susitarimo didesne bals ų 
dauguma pri ėmim ą Taryboje. Tarybos nariai jam padeda.  
3 skirsnis  
Įsigaliojimas  
7 straipsnis  
Šis sprendimas įsigalioja Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą. 
8. Deklaracija d ėl praktini ų priemoni ų, susijusi ų su pirmininkavimu 
Europos Vadov ų Tarybai ir Užsienio reikal ų tarybai, kuri ų reikia imtis 
Lisabonos sutarties įsigaliojimo metu  
Jei Lisabonos sutartis įsigaliot ų po 2009 m. sausio 1 d., Konferencija prašo valstyb ės nar ės, kuri tuo 
metu pirmininkaus Tarybai šeši ų m ėnesi ų laikotarpiu, kompetenting ų valdžios institucij ų ir asmens, 
išrinkto Europos Vadov ų Tarybos pirmininku, bei asmens, paskirto S ąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu 
užsienio reikalams ir saugumo politikai, pasikonsultavus su kitu šeši ų m ėnesi ų laikotarpiu pirminin ­
kausian čia valstybe nare, imtis konkre čių priemoni ų, b ūtin ų norint užtikrinti veiksming ą per ėjim ą 
prie naujos tvarkos, atsižvelgiant į materialinius ir organizacinius pirmininkavimo Europos Vadov ų 
Tarybai ir Užsienio reikal ų tarybai aspektus.LT C 83/340 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 9 dalies d ėl 
Europos Vadov ų Tarybos sprendimo d ėl pirmininkavimo Tarybai 
Konferencija pareiškia, kad kai tik bus pasirašyta Lisabonos sutartis, Taryba tur ėtų prad ėti rengti 
sprendimą , nustatant į sprendimo d ėl pirmininkavimo Tarybai įgyvendinimo proced ūrą, ir per šešis 
m ėnesius jam politiškai pritarti. Europos Vadov ų Tarybos sprendimo projektas, kuris bus priimtas 
min ėtos Sutarties įsigaliojimo dien ą, išd ėstytas toliau:  
Europos Vadov ų Tarybos sprendimo  
dėl pirmininkavimo Tarybai projektas  
1 straipsnis  
1. Tarybai, išskyrus Užsienio reikal ų taryb ą, 18 m ėnesi ų pirmininkauja iš anksto nustatytos trij ų 
valstybi ų nari ų grup ės. Grup ės sudaromos lygios rotacijos tarp valstybi ų nari ų pagrindu, atsižvelgiant 
į j ų įvairov ę ir geografin ę pusiausvyr ą S ąjungoje.  
2. Kiekvienas grup ės narys paeiliui pirmininkauja šešis m ėnesius vis ų sudėč ių Tarybai, išskyrus 
Užsienio reikal ų taryb ą. Kiti grup ės nariai padeda pirmininkui atlikti visas jo pareigas pagal bendr ą 
program ą. Grup ės nariai tarpusavyje gali susitarti d ėl kitos tvarkos.  
2 straipsnis  
Valstybi ų nari ų vyriausybi ų nuolatinių atstov ų komitetui pirmininkauja valstyb ės nar ės atstovas, 
pirmininkaujantis Bendr ųjų reikal ų tarybai.  
Politiniam ir saugumo komitetui pirmininkauja S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir 
saugumo politikai atstovas.  
Jeigu vadovaujantis 4 straipsniu nenuspr ęsta kitaip, įvairios sudė ties Tarybos, išskyrus Užsienio reikal ų 
taryb ą, parengiamiesiems organams pirmininkauja tuo metu atitinkamos sud ėties Tarybai pirminin ­
kaujan čios grup ės narys.  
3 straipsnis  
Bendradarbiaudama su Komisija, Bendr ųjų reikal ų taryba užtikrina įvairios sudė ties Tarybos darbo 
nuoseklum ą ir t ęstinum ą daugiame čių program ų strukt ūroje. Pirmininkaujan čios valstyb ės nar ės, 
padedant Tarybos generaliniam sekretoriatui, imasi vis ų reikalingų priemoni ų Tarybos darbui orga ­
nizuoti ir sklandžiai jos veiklai užtikrinti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/341
4 straipsnis  
Taryba priima sprendimą , nustatantį šio sprendimo į gyvendinimo priemones.  
10. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio  
Konferencija mano, kad kai į Komisij ą nebe įtraukiami vis ų valstybi ų nari ų pilie čiai, Komisija tur ėtų 
skirti ypating ą d ėmes į santyki ų su visomis valstyb ėmis nar ėmis visiškam skaidrumui užtikrinti. Tod ėl 
Komisija turėt ų palaikyti glaudžius ryšius su visomis valstyb ėmis nar ėmis, neatsižvelgdama į tai, ar j ų 
pilietis eina Komisijos nario pareigas, ir šiomis s ąlygomis tur ėtų skirti ypating ą d ėmes į keitimuisi 
informacija ir konsultacijoms su visomis valstyb ėmis nar ėmis.  
Konferencija taip pat mano, kad Komisija tur ėtų imtis vis ų b ūtin ų priemoni ų užtikrinti, kad b ūtų 
visokeriopai atsižvelgiama į politin ę, socialin ę ir ekonomin ę tikrov ę visose valstyb ėse nar ėse, įskaitant 
tas, kuri ų pilietis neina Komisijos nario pareig ų. Šios priemon ės taip pat tur ėtų užtikrinti, kad į t ų 
valstybi ų nari ų pozicij ą b ūtų atsižvelgiama priimant atitinkamas organizacines priemones.  
11. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio 6 ir 7 dali ų 
Konferencijos manymu, pagal Sutar čių nuostatas Europos Parlamentas ir Europos Vadov ų Taryba 
bendrai atsako už skland ų Europos Komisijos pirmininko rinkim ų proces ą. Prieš Europos Vadov ų 
Tarybai priimant sprendim ą, Europos Parlamento ir Europos Vadov ų Tarybos atstovai tinkamiausiu 
būdu rengia reikalingas konsultacijas. Vadovaujantis 17 straipsnio 7 dalies pirm ąja pastraipa, ši ų 
konsultacij ų metu didelis d ėmesys skiriamas kandidat ų į Komisijos pirmininko post ą biografijos 
faktams, atitinkamai atsižvelgiant į Europos Parlamento rinkimus. Europos Parlamento ir Europos 
Vadov ų Tarybos tarpusavio susitarimu atitinkamai gali b ūti nustatoma toki ų konsultacij ų rengimo 
tvarka.  
12. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 18 straipsnio  
1. Konferencija pareiškia, kad, vykstant parengiamajam darbui prieš paskiriant S ąjungos vyriausi ąjį 
įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris pagal Europos S ąjungos sutarties 18 straipsn į 
ir Protokolo d ėl pereinamojo laikotarpio nuostat ų 5 straipsn į turi b ūti paskirtas Lisabonos sutarties, iš 
dalies kei čian čios Europos S ąjungos sutart į ir Europos bendrijos steigimo sutart į, įsigaliojimo dien ą ir 
kurio kadencija truks nuo tos dienos iki t ą dien ą veikian čios Komisijos kadencijos pabaigos, bus 
palaikomi tinkami ryšiai su Europos Parlamentu.  
2. Be to, Konferencija primena, kad S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo 
politikai, kurio kadencija 2009 m. lapkri čio m ėn. prasid ės t ą pa čią dien ą ir bus tokios pat trukm ės 
kaip naujos sud ėties Komisijos kadencija, bus paskirtas laikantis Europos S ąjungos sutarties 17 ir 18 
straipsni ų nuostat ų.LT C 83/342 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
13. Deklaracija d ėl bendros užsienio ir saugumo politikos  
Konferencija pabr ėžia, kad Europos S ąjungos sutarties nuostatos d ėl bendros užsienio ir saugumo 
politikos, įskaitant S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigyb ės 
suk ūrim ą ir Išor ės veiksm ų tarnybos įsteigim ą, neturi įtakos dabartiniams valstybi ų nari ų įsipareigo ­
jimams j ų užsienio politikos nustatymo bei vykdymo ir j ų nacionalinio atstovavimo tre čiosiose šalyse 
bei tarptautin ėse organizacijose srityse.  
Konferencija taip pat primena, kad bendr ą saugumo ir gynybos politik ą reglamentuojan čios nuostatos 
nedaro poveikio ypatingam valstybi ų nari ų saugumo ir gynybos politikos pob ūdžiui.  
Ji pabr ėžia, kad Europos S ąjungai ir jos valstyb ėms nar ėms ir toliau bus privalomos Jungtinių Taut ų 
Chartijos nuostatos bei vis ų pirma nuostata, kad pagrindin ė atsakomyb ė už tarptautin ės taikos ir 
saugumo palaikymą tenka Saugumo Tarybai bei jos nariams.  
14. Deklaracija d ėl bendros užsienio ir saugumo politikos  
Be Europos S ąjungos sutarties 24 straipsnio 1 dalyje nurodyt ų speciali ų taisykli ų ir proced ūrų, 
konferencija pabr ėžia, kad nuostatos, susijusios su bendra užsienio ir saugumo politika, įskaitant 
dėl S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Išor ės veiksm ų tarnybos 
įsteigimo, nedarys įtakos kiekvienoje valstyb ėje nar ėje galiojan čiam teisiniam pagrindui, jos atsako ­
mybei ir galioms, susijusiems su jos užsienio politikos nustatymu ir vykdymu, jos nacionaline 
diplomatine tarnyba, santykiais su treč iosiomis šalimis ir dalyvavimu tarptautin ėse organizacijose, 
įskaitant valstybi ų nari ų naryst ę JT Saugumo Taryboje.  
Konferencija taip pat atkreipia d ėmes į į tai, kad nuostatomis, susijusiomis su bendra užsienio ir 
saugumo politika, nesuteikiama nauj ų gali ų Komisijai inicijuojant sprendimus ar nepadidinamas 
Europos Parlamento vaidmuo.  
Konferencija taip pat primena, kad bendr ą Europos saugumo ir gynybos politik ą reglamentuojan čios 
nuostatos nedaro įtakos ypatingam valstybi ų nari ų saugumo ir gynybos politikos pob ūdžiui.  
15. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 27 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad, kai tik bus pasirašyta Lisabonos sutartis, Tarybos generalinis sekretorius, 
vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai, Komisija ir valstyb ės nar ės tur ėtų prad ėti 
parengiam ąjį darb ą d ėl Europos išor ės veiksm ų tarnybos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/343
16. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 55 straipsnio 2 dalies 
Konferencija mano, kad numatant galimyb ę versti Sutartis į 55 straipsnio 2 dalyje minimas kalbas 
prisidedama prie 3 straipsnio 3 dalies ketvirtojoje pastraipoje įtvirtinto tikslo gerbti turting ą S ąjungos 
kult ūros ir kalb ų įvairov ę įgyvendinimo. Šiuo poži ūriu Konferencija patvirtina, kad S ąjunga liks 
ištikima Europos kult ūros įvairovei ir toliau skirs išskirtin į d ėmes į šioms ir kitoms kalboms.  
Konferencija rekomenduoja, kad tos valstyb ės nar ės, kurios nori pasinaudoti 55 straipsnio 2 dalyje 
numatyta galimybe, per šešis m ėnesius nuo Lisabonos sutarties pasirašymo dienos pranešt ų Tarybai 
kalb ą ar kalbas, į kurias bus ver čiamos Sutartys.  
17. Deklaracija d ėl viršenyb ės 
Konferencija primena, kad remiantis nusistovėjusia Europos S ąjungos Teisingumo Teismo praktika 
Sutartys ir teisės aktai, kuriuos priima S ąjunga remdamasi Sutartimis, turi viršenyb ę prieš valstybi ų 
nari ų teis ės aktus šioje teismin ėje praktikoje nustatytomis s ąlygomis.  
Be to, Konferencija nusprend ė prie šio Baigiamojo akto prid ėti Tarybos teis ės tarnybos nuomon ę d ėl 
viršenyb ės, pateikiam ą dokumente 11197/07 (JUR 260):  
„Tarybos teis ės tarnybos nuomon ė 
2007m. birželio 22 d.  
Teisingumo Teismo praktika rodo, kad Bendrijos teis ės viršenyb ė yra esminis min ėtos teis ės principas. Teismo 
nuomone, šis principas yra neatsiejamas nuo Europos bendrijos specifinio pob ūdžio. Tuo metu, kai buvo 
priimtas pirmas sprendimas šioje nusistov ėjusioje Teismo praktikoje (1964 m. liepos 15 d. sprendimas byloje 
Costa prieš ENEL, 6/64 (  1 ), Sutartyje viršenybė nebuvo minima. Taip yra ir šiuo metu. Tai, kad viršenyb ės 
principas nebus įtrauktas į b ūsim ą Sutart į, jokiu b ūdu nepakeis galiojan čio principo ir nusistov ėjusios Teisin ­
gumo Teismo praktikos.  
___________  
( 1 ) „Tai reiškia […], kad teis ės, kylan čios iš Sutarties – nepriklausomo teis ės šaltinio – d ėl jos specialaus ir originalaus pob ūdžio 
neb ūtų galima panaikinti vidaus teisin ėmis nuostatomis nepriklausomai nuo j ų formuluot ės, nepanaikinant jos pob ūdžio kaip 
Bendrijos teis ės ir nesukeliant abejoni ų d ėl pa čios Bendrijos teisinio pagrindo. “ “ 
18. Deklaracija d ėl kompetencijos atskyrimo  
Konferencija pabr ėžia, kad pagal Europos S ąjungos sutartyje ir Sutartyje d ėl Europos S ąjungos 
veikimo numatyt ą S ąjungos ir valstybi ų nari ų kompetencijos pasidalijim ą sritys, kuri ų Sutartys nepris ­
kiria S ąjungos kompetencijai, priklauso valstybi ų nari ų kompetencijai.LT C 83/344 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Kai Sutartys konkre čioje srityje suteikia S ąjungai kompetencij ą, kuria ji dalijasi su valstyb ėmis 
nar ėmis, valstyb ės nar ės naudojasi savo kompetencija tiek, kiek S ąjunga nepasinaudojo arba 
nusprend ė nebesinaudoti savo kompetencija. Pastaroji situacija susidaro, kai atitinkamos S ąjungos 
institucijos nusprendžia panaikinti įstatymo gali ą turint į akt ą, vis ų pirma siekiant užtikrinti, kad b ūtų 
nuolat laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo princip ų. Vieno ar keleto jos nari ų (valstybi ų nari ų 
atstov ų) iniciatyva ir laikantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 241 straipsnio Taryba gali 
reikalauti Komisijos pateikti pasi ūlymus d ėl įstatymo gali ą turin čio akto panaikinimo. Konferencija 
palankiai vertina tai, kad Komisija pareiškia, jog šiems prašymams skirs ypatingą d ėmes į. 
Be to, į Tarpvyriausybin ę konferencij ą susirinkę valstybi ų nari ų vyriausybi ų atstovai, laikydamiesi 
Europos S ąjungos sutarties 48 straipsnio 2–5 dalyse numatytos įprastos perži ūros proced ūros, gali 
nuspr ęsti iš dalies pakeisti Sutartis ir padidinti ar sumažinti min ėtomis Sutartimis S ąjungai suteikt ą 
kompetencij ą. 
19. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 8 straipsnio  
Konferencija sutinka, kad bendromis pastangomis šalindama moter ų ir vyr ų nelygyb ės apraiškas, 
įvairiose savo politikos kryptyse S ąjunga sieks kovoti su bet kokio pob ūdžio smurtu šeimoje. Vals ­
tyb ės nar ės turėt ų imtis vis ų reikiam ų priemoni ų, siekdamos užkirsti keli ą šiai nusikalstamai veikai ir 
bausti už j ą bei pad ėti aukoms ir jas ginti.  
20. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 16 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad kiekvienu atveju pagal 16 straipsn į patvirtinant asmens duomen ų 
apsaugos taisykles, galin čias turė ti tiesiogin ės įtakos nacionaliniam saugumui, bus deramai atsižvel ­
giama į konkre čius ypatumus. Ji primena, kad šiuo metu taikomuose teis ės aktuose (žr. vis ų pirma 
Direktyv ą 95/46/EB) šiuo atžvilgiu esama konkre čių išim čių. 
21. Deklaracija d ėl asmens duomen ų apsaugos teisminio 
bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos 
bendradarbiavimo srityse  
Konferencija pripaž įsta, kad d ėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bend ­
radarbiavimo sri čių ypatingo pobū džio šiose srityse gali reik ėti konkre čių taisykli ų d ėl asmens 
duomen ų apsaugos ir laisvo ši ų duomen ų jud ėjimo, pagr įstų Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
16 straipsniu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/345
22. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 48 ir 
79 straipsni ų 
Konferencija mano, kad tuo atveju, jei įstatymo gali ą turin čio akto, pagr įsto 79 straipsnio 2 dalimi, 
projektas daryt ų poveik į svarbiems valstyb ės nar ės socialin ės apsaugos sistemos aspektams, įskaitant 
jos apimt į, išlaidas ar finansin ę strukt ūrą, ar paveikt ų tos sistemos finansin ę pusiausvyr ą, kaip nusta ­
tyta 48 straipsnio antrojoje pastraipoje, į tos valstyb ės nar ės interesus bus deramai atsižvelgiama.  
23. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 48 straipsnio 
antrosios pastraipos  
Konferencija primena, kad, atsižvelgiant į Europos S ąjungos sutarties 15 straipsnio 4 dal į, min ėtu 
atveju Europos Vadov ų Taryba sprendimus priima bendru sutarimu.  
24. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos teisinio subjektiškumo  
Konferencija patvirtina, kad tai, jog Europos S ąjunga yra juridinis asmuo, S ąjungai jokiu b ūdu 
nesuteiks įgaliojim ų leisti teis ės aktus ar veikti peržengiant kompetencijos, kuri ą jai Sutartyse suteik ė 
valstyb ės nar ės, ribas.  
25. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 ir 
215 straipsni ų 
Konferencija primena, kad pagarba pagrindin ėms teis ėms ir laisv ėms vis ų pirma reiškia, kad turi b ūti 
skirtas deramas d ėmesys atitinkam ų fizini ų asmen ų ar įmoni ų turim ų įstatymais numatytų teisi ų 
apsaugai ir laikymuisi. Šiuo tikslu ir siekiant užtikrinti nuodugni ą sprendimų , kuriais fiziniam asme ­
niui ar įmonei skiriamos ribojanč ios priemon ės, teismin ę perži ūrą, tokie sprendimai turi remtis 
aiškiais ir tiksliais kriterijais. Tokie kriterijai tur ėtų b ūti priderinti prie kiekvienos ribojan čios prie ­
mon ės ypatum ų. 
26. Deklaracija d ėl valstyb ės nar ės nedalyvavimo priemonė je, grindžia- 
moje Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo tre čios dalies V antraštine dalimi  
Konferencija pareiškia, kad tokiu atveju, jei valstyb ė nar ė nusprendžia nedalyvauti priemon ėje, grin ­
džiamoje Sutarties d ėl Europos S ąjungos tre čios dalies V antraštine dalimi, Taryba surengs išsamias 
diskusijas apie šios valstyb ės nar ės nedalyvavimo šioje priemon ėje galimas pasekmes.  
Be to, bet kuri valstyb ė nar ė gali paprašyti Komisijos išnagrin ėti situacij ą remiantis Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 116 straipsniu.  
Pirmesn ės pastraipos neturi įtakos valstyb ės nar ės galimybei kreiptis šiuo klausimu į Europos Vadov ų 
Taryb ą.LT C 83/346 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
27. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 85 straipsnio 
1 dalies antrosios pastraipos  
Konferencija mano, kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 85 straipsnio 1 dalies antrojoje 
pastraipoje nurodytuose reglamentuose tur ėtų b ūti atsižvelgiama į nacionalines taisykles ir praktik ą, 
susijusias su kriminalinių nusikaltim ų tyrim ų prad ėjimu.  
28. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 98 straipsnio  
Konferencija pažymi, kad 98 straipsnio nuostatos taikomos vadovaujantis esama praktika. Terminas 
„priemon ės, kurios yra reikalingos tam tikruose Federacin ės Respublikos regionuose d ėl Vokietijos 
padalijimo atsiradusioms nepalankioms ekonomikos s ąlygoms kompensuoti“ aiškinamas vadovau ­
jantis esama Europos S ąjungos Teisingumo Teismo praktika.  
29. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
107 straipsnio 2 dalies c punkto  
Konferencija pažymi, kad 107 straipsnio 2 dalies c punktas aiškinamas vadovaujantis esama Europos 
Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, susijusia su ši ų nuostat ų taikymu pagalbai, teikiamai tam 
tikriems Vokietijos Federacin ės Respublikos regionams, patyrusiems žal ą d ėl Vokietijos padalijimo.  
30. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
126 straipsnio  
Konferencija, atsižvelgdama į 126 straipsn į, patvirtina, kad augimo galimybi ų didinimas ir patikimos 
biudžeto pad ėties užtikrinimas yra du S ąjungos ir valstybi ų nari ų ekonomin ės ir fiskalin ės politikos 
ramsč iai. Stabilumo ir augimo paktas yra svarbi priemon ė šiems tikslams pasiekti.  
Konferencija dar kart ą patvirtina savo įsipareigojim ą laikytis nuostat ų d ėl Stabilumo ir augimo pakto, 
kuris yra valstybi ų nari ų biudžeto politikos koordinavimo pamatas.  
Konferencija patvirtina, jog taisykl ėmis pagr įsta sistema yra geriausia įsipareigojim ų įvykdymo ir 
vienodo poži ūrio į visas valstybes nares garantija.  
Atsižvelgiant į tai, Konferencija taip pat dar kart ą patvirtina savo įsipareigojim ą siekti Lisabonos 
strategijos tiksl ų: kurti darbo vietas, įgyvendinti strukt ūrines reformas ir socialin ę sanglaud ą. 
Sąjunga siekia subalansuoto ekonomikos augimo ir kain ų stabilumo. Tod ėl ekonomin ėje ir biudžeto 
politikoje reikia nustatyti tinkamus prioritetus siekiant ekonomini ų reform ų, inovacij ų, konkurencin ­
gumo ir priva čių investicij ų bei vartojimo didinimo silpno ekonomikos augimo laikotarpiais. Tai tur ėtų 
atspind ėti nacionaliniu ir S ąjungos lygiu priimtuose sprendimuose d ėl biudžeto pateiktos gair ės, vis ųLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/347
pirma valstyb ės pajam ų ir išlaid ų strukt ūros pertvarkos, laikantis biudžeto drausm ės pagal Sutartis bei 
Stabilumo ir augimo paktą . 
Atsižvelgiant į biudžeto ir ekonomikos sunkumus, su kuriais susiduria valstyb ės nar ės, akivaizdi 
tampa patikimos biudžeto politikos laikymosi per vis ą ekonomin į cikl ą svarba.  
Konferencija sutaria, kad valstyb ės nar ės turėt ų aktyviai pasinaudoti ekonomikos pakilimo laikotar ­
piais, siekdamos konsoliduoti valstyb ės finansus ir gerinti biudžeto pad ėtį. J ų tikslas – pakilimo 
laikotarpiais laipsniškai pasiekti biudžeto pertekli ų, kuris leist ų deramai įveikti ekonomikos 
nuosmukio sunkumus, ir taip prisid ėti prie ilgalaikio valstyb ės finans ų tvarumo.  
Valstyb ės nar ės laukia galimų Komisijos pasi ūlym ų, taip pat papildomo valstybi ų nari ų ind ėlio, kurie 
sustiprint ų ir išaiškint ų Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinim ą. Valstyb ės nar ės imsis vis ų reikiam ų 
priemoni ų, kad padidint ų savo ekonomikos augimo galimybes. Š į tikslą pad ėtų pasiekti geresnis 
ekonomin ės politikos koordinavimas. Ši deklaracija neužkerta kelio b ūsimoms diskusijoms d ėl Stabi ­
lumo ir augimo pakto.  
31. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
156 straipsnio  
Konferencija patvirtina, kad 156 straipsnyje apibr ėžtos politikos kryptys iš esm ės priklauso valstybi ų 
nari ų kompetencijai. Pagal š į straipsn į S ąjungos lygiu priimamos skatinamosios ir koordinavimo 
rėmimo priemon ės yra papildomo pob ūdžio. Jos reikalingos valstybi ų nari ų bendradarbiavimui 
stiprinti, o ne nacionalin ėms sistemoms derinti. Tai netur ės poveikio kiekvienoje valstyb ėje nar ėje 
taikomoms su socialini ų partneri ų atsakomybe susijusioms garantijoms ir praktikai.  
Ši deklaracija nepažeidžia Sutar čių nuostat ų, suteikian čių kompetencij ą S ąjungai, įskaitant socialinius 
klausimus.  
32. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
168 straipsnio 4 dalies c punkto  
Konferencija pareiškia, kad priemon ėmis, kurios bus patvirtintos taikant 168 straipsnio 4 dalies c 
punktą, turi b ūti atsižvelgiama į bendras saugumo problemas ir jomis turi b ūti siekiama nustatyti 
aukštus kokyb ės ir saugos standartus, jei kitu atveju nacionaliniai standartai, turintys įtakos vidaus 
rinkai, kliudyt ų pasiekti aukšt ą žmoni ų sveikatos apsaugos lyg į.LT C 83/348 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
33. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
174 straipsnio  
Konferencija mano, kad 174 straipsnyje daroma nuoroda į sal ų vietoves gali apimti vis ą salose 
esan čių valstybi ų teritorij ą, jei jos atitinka b ūtinus kriterijus.  
34. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
179 straipsnio  
Konferencija sutinka, kad S ąjungos veiksmai mokslini ų tyrim ų ir technologij ų pl ėtros srityje bus 
vykdomi deramai atsižvelgiant į valstybi ų nari ų mokslini ų tyrim ų politikos fundamentines kryptis 
ir pasirinkim ą. 
35. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
194 straipsnio  
Konferencijos įsitikinimu 194 straipsnis neturi poveikio valstybi ų nari ų teisei imtis reikiam ų prie ­
moni ų užtikrinant savo energijos tiekim ą 347 straipsnyje numatytomis s ąlygomis.  
36. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 218 straips- 
nio d ėl deryb ų d ėl valstybi ų nari ų tarptautini ų susitarim ų, susijusi ų su 
laisv ės, saugumo ir teisingumo erdve, ir j ų sudarymo  
Konferencija patvirtina, kad valstyb ės nar ės gali der ėtis d ėl susitarim ų su tre čiosiomis šalimis arba 
tarptautin ėmis organizacijomis tre čios dalies V antraštin ės dalies 3, 4 ir 5 skyriuose numatytose 
srityse ir juos sudaryti, jei tokie susitarimai atitinka S ąjungos teis ę. 
37. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
222 straipsnio  
Nepažeidžiant priemoni ų, kurias S ąjunga priima siekdama laikytis savo solidarumo pareigos valstybei 
narei, patirian čiai teroro akt ą, gaivalin ę nelaim ę ar žmogaus sukeltą katastrof ą, n ė viena iš 222 
straipsnio nuostat ų nesiekiama paveikti kitos valstyb ės nar ės teis ės pasirinkti labiausiai tinkamas 
priemones, skirtas laikytis savo solidarumo pareigos tai valstybei narei.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/349
38. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
252 straipsnio, reglamentuojan čio generalini ų advokat ų skai čių Teisingumo 
Teisme 
Konferencija pareiškia, kad jei pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 252 straipsnio pirm ąją 
pastraip ą Teisingumo Teismas paprašys, kad generalini ų advokat ų skai čius b ūtų padidintas trimis 
(vienuolika vietoj aštuoni ų), Taryba, spr ęsdama vieningai, susitars d ėl tokio padidinimo.  
Tokiu atveju Konferencija sutinka, kad Lenkija, kaip ir Vokietija, Pranc ūzija, Italija, Ispanija ir Jungtin ė 
Karalystė , tur ėtų nuolatin į generalin į advokat ą ir nebedalyvaut ų rotacijos sistemoje, o pagal esam ą 
rotacijos sistem ą vykt ų penki ų, o ne trij ų generalini ų advokat ų rotacija.  
39. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
290 straipsnio  
Konferencija atsižvelgia į Komisijos ketinim ą toliau konsultuotis su valstybi ų nari ų paskirtais eksper ­
tais, rengiant deleguotų jų teis ės akt ų finansinių paslaug ų srityje projektus, pagal jos nusistovė jusi ą 
praktik ą. 
40. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
329 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad valstyb ės nar ės, pateikdamos prašym ą prad ėti tvirtesnį bendradarbiavim ą, 
gali nurodyti, ar jos tame etape jau ketina remtis 333 straipsniu, numatan čiu kvalifikuotos bals ų 
daugumos išpl ėtim ą, arba įprasta teis ėkūros proced ūra. 
41. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
352 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 352 straipsnio 1 dalyje nuoroda į 
Sąjungos tikslus reiškia nuorod ą į Europos S ąjungos sutarties 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytus 
tikslus ir min ėtos Sutarties 3 straipsnio 5 dalyje nustatytus tikslus, susijusius su išor ės veiksmais, 
nurodytais Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo penktojoje dalyje. Tod ėl nereiškia, kad Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo 352 straipsniu pagr įstais veiksmais bus siekiama tik Europos S ąjungos 
sutarties 3 straipsnio 1 dalyje nustatyt ų tiksl ų. Atsižvelgdama į tai, Konferencija pažymi, kad pagal 
Europos S ąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dal į bendros užsienio ir saugumo politikos srityje įsta ­
tymo gali ą turintys aktai negali b ūti priimami.LT C 83/350 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
42. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
352 straipsnio  
Konferencija pabr ėžia, kad, remiantis nusistov ėjusia Europos S ąjungos Teisingumo Teismo teismine 
praktika, Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 352 straipsnis, kuris yra neatskiriama suteiktais 
įgaliojimais pagr įstos institucin ės sistemos dalis, negali b ūti pagrindas išpl ėsti S ąjungos kompetencijos 
srit į už bendr ų Sutar čių nuostat ų rib ų, ypa č nuostat ų, kurios apibr ėžia S ąjungos užduotis ir veiksmus. 
Bet kuriuo atveju 352 straipsnis negali b ūti pagrindas priimti nuostatas, d ėl kuri ų b ūtų pakeistos 
Sutartys nesilaikant jose tam nustatytos tvarkos.  
43. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
355 straipsnio 6 dalies  
Aukštosios Susitarian čios Šalys susitaria, kad Europos Vadov ų Taryba, taikydama 355 straipsnio 6 
dal į, priims sprendim ą, kuriuo pakei čiamas Majoto statusas S ąjungos atžvilgiu, siekiant, kad ši teri ­
torija tapt ų atokiausiu regionu pagal 355 straipsnio 1 dal į ir 349 straipsn į, kai Pranc ūzijos valdžios 
institucijos praneš Europos Vadov ų Tarybai ir Komisijai, kad tam sudaro s ąlygas vykstanti salos 
vidaus statuso raida.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/351
B. DEKLARACIJOS D ĖL PRIE SUTAR ČIŲ PRIDEDAM Ų PROTOKOL Ų 
44. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio  
Konferencija pažymi, kad jei valstyb ė nar ė yra pateikusi pranešim ą pagal Protokolo d ėl į Europos 
Sąjungos sistem ą integruotos Šengeno  acquis  5 straipsnio 2 dal į, kad ji nenori dalyvauti priimant 
pasi ūlym ą ar iniciatyv ą, tas pranešimas gali b ūti atsiimtas bet kuriuo metu iki Šengeno  acquis  grin ­
džiamos priemon ės pri ėmimo. 
45. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio 2 dalies  
Konferencija pareiškia, kad visais atvejais, kai Jungtin ė Karalyst ė arba Airija nurodo Tarybai, jog ketina 
nedalyvauti priemon ėje, grindžiamoje dalimi Šengeno  acquis , kuri ą taikant ji dalyvauja, Taryba išsa ­
miai aptars galimą tos valstyb ės nar ės nedalyvavimo toje priemon ėje poveik į. Diskusijos Taryboje 
tur ėtų vykti atsižvelgiant į Komisijos pateiktus nurodymus d ėl pasi ūlymo ir Šengeno  acquis  ryšio.  
46. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio 3 dalies  
Konferencija primena, kad jei Taryba nepriima sprendimo pirm ą kart ą iš esm ės aptarus klausim ą, 
Komisija gali per 4 m ėnesius pateikti iš dalies pakeist ą pasi ūlym ą pakartotinai iš esm ės aptarti 
Taryboje.  
47. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio 3, 4 ir 5 dali ų 
Konferencija atkreipia dėmes į į tai, kad są lygose, kurios turi b ūti nustatytos Protokolo d ėl į Europos 
Sąjungos sistem ą integruotos Šengeno  acquis  5 straipsnio 3, 4 ar 5 dalyje nurodytu sprendimu, gali 
būti nustatyta, kad atitinkama valstyb ė nar ė prisiima tiesiogines finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, 
kurios b ūtinai ir neišvengiamai patiriamos jai nustojus dalyvauti taikant dal į ar vis ą acquis , nurodyt ą 
pagal min ėto protokolo 4 straipsn į Tarybos priimtame sprendime.LT C 83/352 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
48. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl Danijos pozicijos  
Konferencija pažymi, kad d ėl teis ės akt ų, kuriuos turi priimti Taryba, viena arba kartu su Europos 
Parlamentu, ir kuriuose yra Danijai taikom ų nuostat ų, taip pat ir Danijai netaikom ų nuostat ų, kadangi 
jos priimtos tuo teisiniu pagrindu, kuriam taikoma Protokolo d ėl Danijos pozicijos I dalis, Danija 
pareiškia, kad ji nenaudos savo balsavimo teisės tam, kad trukdyt ų priimti Danijai netaikomas 
nuostatas.  
Be to, Konferencija pažymi, kad, remdamasi Konferencijos deklaracija d ėl 222 straipsnio, Danija 
pareiškia, kad Danija dalyvauja taikant pagal 222 straipsn į priimtus veiksmus ar teisė s aktus laiky ­
damasi Protokolo d ėl Danijos pozicijos I ir II dali ų. 
49. Deklaracija d ėl Italijos 
Konferencija atsižvelgia į tai, kad Protokolas d ėl Italijos, prid ėtas prie 1957 m. Europos ekonomin ės 
bendrijos steigimo sutarties, su pakeitimais, padarytais Europos S ąjungos sutartimi, nustato, kad:  
„AUKŠTOSIOS SUSITARIAN ČIOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS išspr ęsti tam tikras su Italija susijusias problemas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie šios Sutarties:  
BENDRIJOS VALSTYB ĖS NAR ĖS 
PAŽYMI, kad Italijos Vyriausyb ė vykdo dešimties met ų ekonomin ės pl ėtros program ą, skirt ą Italijos 
ekonomikos pusiausvyros sutrikimams ištaisyti, pirmiausia r ūpinantis infrastrukt ūra mažiau išsivys ­ 
čiusiuose piet ų Italijos rajonuose ir Italijos salose bei kuriant naujas darbo vietas nedarbui mažinti.  
PRISIMENA, kad šios Italijos Vyriausyb ės programos principus ir tikslus svarst ė ir patvirtino tarptau ­
tinio bendradarbiavimo organizacijos, kurioms priklauso valstybės nar ės. 
PRIPAŽĮ STA, kad pasiekti Italijos programos tikslus yra j ų bendras interesas.  
SUSITARIA, siekdamos pad ėti Italijos Vyriausybei įvykdyti š į uždavin į, rekomenduoti Bendrijos insti ­
tucijoms taikyti visus šioje Sutartyje numatytus metodus ir proced ūras, ypa č tinkamai naudoti 
Europos investicij ų banko ir Europos socialinio fondo išteklius.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/353
MANO, kad Bendrijos institucijos, taikydamos ši ą Sutart į, tur ėtų atsižvelgti į Italijos ekonomikos 
nuolatines pastangas per ateinan čius metus ir į tai, kad pageidautina vengti pavojingos įtampos, 
ypa č mok ėjim ų balansui ar užimtumo lygiui, nes tai gali kelti pavoj ų šios Sutarties taikymui Italijai.  
PRIPAŽĮ STA, kad taikant 109h ir 109i straipsnius reik ės saugotis, kad priemon ės, kuri ų reikalaujama 
iš Italijos Vyriausyb ės, nesutrukdyt ų jai užbaigti savo ekonomikos pl ėtros program ą ir pakelti gyven ­
toj ų gyvenimo lyg į.“ 
50. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl pereinamojo laikotarpio nuostat ų 
10 straipsnio  
Konferencija prašo Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pagal savo atitinkam ą kompetencij ą 
stengtis atitinkamais atvejais ir, jei įmanoma, per penkeri ų met ų laikotarp į, nurodytą Protokolo d ėl 
pereinamojo laikotarpio nuostat ų 10 straipsnio 3 dalyje, priimti teis ės aktus, iš dalies kei čian čius arba 
pakei čian čius min ėto protokolo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytus aktus.LT C 83/354 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
C. VALSTYBI Ų NARI Ų DEKLARACIJOS  
Konferencija dar pažym ėjo toliau išvardytas deklaracijas, kurios pridedamos prie šio Baigiamojo akto:  
51. Belgijos Karalyst ės deklaracija d ėl nacionalini ų parlament ų 
Belgija pažymi, kad pagal jos konstitucin ę teis ę S ąjungos kompetencijai priklausan čioje srityje ne tik 
Federalinio parlamento atstov ų r ūmai ir Senatas, bet ir bendrij ų bei region ų parlamentin ės asambl ėjos 
veikia kaip nacionalin ės parlamentin ės sistemos elementai arba nacionalinio parlamento r ūmai.  
52. Belgijos Karalyst ės, Bulgarijos Respublikos, Vokietijos Federacin ės 
Respublikos, Graikijos Respublikos, Ispanijos Karalyst ės, Italijos 
Respublikos, Kipro Respublikos, Lietuvos Respublikos, Didžiosios 
Liuksemburgo hercogyst ės, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, 
Austrijos Respublikos, Portugalijos Respublikos, Rumunijos, Slov ėnijos 
Respublikos ir Slovakijos Respublikos deklaracija d ėl Europos Są jungos 
simboli ų 
Belgija, Bulgarija, Vokietija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipras, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, 
Austrija, Portugalija, Rumunija, Slov ėnija ir Slovakija pareiškia, kad v ėliava su dvylikos aukso spalvos 
žvaigždu čių apskritimu m ėlyname fone, himnas, kylantis iš devintosios Liudvigo van Bethoveno 
simfonijos „Od ė džiaugsmui“, š ūkis „Suvienyti į vairov ėje“, Europos S ąjungos valiuta euro ir geguž ės 
9 d. – Europos diena joms toliau bus bendro pilie čių priklausymo Europos S ąjungai ir j ų ryšio su ja 
simboliai.  
53. Čekijos Respublikos deklaracija d ėl Europos S ąjungos pagrindini ų 
teisi ų chartijos 
1. Čekijos Respublika primena, kad Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartijos nuostatos skirtos 
Europos S ąjungos institucijoms ir įstaigoms deramai atsižvelgiant į subsidiarumo princip ą ir Europos 
Sąjungos bei jos valstybių nari ų kompetencijos pasidalijim ą, kaip dar kart ą patvirtinta Deklaracijoje 
(Nr. 18) d ėl kompetencijos atskyrimo. Čekijos Respublika pabr ėžia, kad Chartijos nuostatos skirtos 
valstybėms nar ėms tik joms įgyvendinant S ąjungos teis ę, o ne joms priimant ir į gyvendinant nacio ­
nalin ės teis ės aktus nepriklausomai nuo S ąjungos teis ės. 
2. Be to, Čekijos Respublika pabr ėžia, kad Chartija neišple čia S ąjungos teis ės taikymo srities ir 
nenustato S ąjungai nauj ų gali ų. Ji nesumažina nacionalin ės teis ės taikymo srities ir neapriboja nacio ­
nalin ės valdžios institucij ų šiuo metu turim ų įgaliojim ų šioje srityje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/355
3. Čekijos Respublika pabr ėžia, kad atsižvelgiant į tai, jog Chartija pripaž įsta pagrindines teises ir 
principus, kurie kyla iš valstyb ėms nar ėms bendr ų konstitucini ų tradicij ų, min ėtos teis ės ir principai 
tur ėtų b ūti aiškinami atsižvelgiant į tas tradicijas.  
4. Čekijos Respublika taip pat pabr ėžia, kad jokia Chartijos nuostata negali b ūti aiškinama kaip 
ribojanti ar kitaip varžanti žmogaus teises ir pagrindines laisves, kurias atitinkamoje taikymo srityje 
pripaž įsta S ąjungos teis ė ir tarptautiniai susitarimai, kurių Šalys yra S ąjunga arba visos valstyb ės nar ės, 
įskaitant Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencij ą, taip pat valstybi ų nari ų 
konstitucijos.  
54. Vokietijos Federacinė s Respublikos, Airijos, Vengrijos Respublikos, 
Austrijos Respublikos ir Švedijos Karalyst ės deklaracija  
Vokietija, Airija, Vengrija, Austrija ir Švedija pažymi, kad pagrindin ės Europos atomin ės energijos 
bendrijos steigimo sutarties nuostatos nuo jos įsigaliojimo nebuvo iš esm ės pakeistos ir turi b ūti 
atnaujintos. Tod ėl jos remia sumanym ą kuo grei čiau sušaukti valstybi ų nari ų vyriausybi ų atstov ų 
konferencij ą. 
55. Ispanijos Karalyst ės bei Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaurė s 
Airijos Karalyst ės deklaracija 
Sutartys taikomos Gibraltarui, kuris yra Europos teritorija, už kurios išor ės santykius atsako valstyb ė 
nar ė. Tai nereiškia, kad kei čiamos atitinkamos suinteresuot ų valstybi ų nari ų pozicijos. 
56. Airijos deklaracija d ėl Protokolo d ėl Jungtin ės Karalyst ės ir Airijos 
pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės 3 straipsnio  
Airija patvirtina savo įsipareigojim ą d ėl S ąjungos kaip laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės, kurioje 
gerbiamos pagrindin ės teis ės ir valstybi ų nari ų įvairios teisinė s sistemos bei tradicijos, o pilie čiams 
užtikrinamas aukštas saugumo lygis.  
Tod ėl Airija pareiškia tvirtai ketinanti, jos manymu, didžiausiu įmanomu mastu pasinaudoti Proto ­
kolo d ėl Jungtinė s Karalyst ės ir Airijos pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės 3 straips ­
nyje numatyta teise ir dalyvauti patvirtinant priemones pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
tre čiosios dalies V antraštin ę dal į. 
Vis ų pirma ji didžiausiu įmanomu mastu dalyvaus policijos bendradarbiavimo srities priemon ėse.LT C 83/356 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Be to, Airija primena, kad pagal protokolo 8 straipsn į ji gali Tarybai raštu pranešti, jog ji nebenori, 
kad jai b ūtų taikomos protokolo nuostatos. Airija ketina perži ūrėti ši ų priemoni ų veikim ą per trejus 
metus nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo.  
57. Italijos Respublikos deklaracija d ėl Europos Parlamento sud ėties 
Italija pažymi, kad pagal Europos S ąjungos sutarties 10 straipsn į ir 14 straipsn į Europos Parlament ą 
sudaro S ąjungos pilie čių atstovai, kai atstovavimas užtikrinamas maž ėjan čia proporcingumo tvarka.  
Italija taip pat pažymi, kad pagal Europos S ąjungos sutarties 9 straipsn į ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 20 straipsn į S ąjungos pilietis yra kiekvienas asmuo, turintis valstybė s nar ės pilie ­
tyb ę. 
Taigi Italija laiko, kad, nepažeidžiant Sprendimo d ėl 2009–2014 m. teis ėkūros laikotarpio, visi 
Europos Vadov ų Tarybos priimti sprendimai Europos Parlamento iniciatyva ir jo pritarimu, nusta ­
tantys Europos Parlamento sud ėtį, turi nepažeisti 14 straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje nuro ­
dyt ų princip ų. 
58. Latvijos Respublikos, Vengrijos Respublikos ir Maltos Respublikos 
deklaracija d ėl bendros valiutos pavadinimo rašybos Sutartyse  
Nepažeidžiant Sutartyse minimo bendros valiutos pavadinimo vienodos rašybos ant banknot ų ir 
monet ų, Latvija, Vengrija ir Malta pareiškia, kad bendros valiutos pavadinimo rašyba, įskaitant šio 
pavadinimo išvestinius žodžius, vartojamus Sutar čių tekste latvi ų, vengr ų ir maltie čių kalbomis, neturi 
poveikio esamoms latvi ų, vengr ų ir maltie čių kalb ų taisykl ėms. 
59. Nyderland ų Karalyst ės deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 312 straipsnio  
Nyderland ų Karalystė sutiks su sprendimu, nurodytu Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 312 
straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje, jei per min ėtos Sutarties 311 straipsnio tre čiojoje pastraipoje 
nurodyto sprendimo peržiū rą bus rastas tinkamas sprendimas d ėl Nyderlandų perviršinio neigiamo 
grynojo mok ėjimo pozicijos S ąjungos biudžeto atžvilgiu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/357
60. Nyderland ų Karalyst ės deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 355 straipsnio  
Nyderland ų Karalyst ė pareiškia, kad sprendimo iniciatyva, kaip nurodyta 355 straipsnio 6 dalyje, 
kuria siekiama pakeisti Nyderland ų Antil ų ir (arba) Arubos status ą S ąjungos atžvilgiu, bus pateikta tik 
remiantis sprendimu, priimtu laikantis Nyderland ų Karalyst ės statuto.  
61. Lenkijos Respublikos deklaracija d ėl Europos S ąjungos pagrindini ų 
teisi ų chartijos 
Chartija jokiu b ūdu neturi įtakos valstybi ų nari ų teisei leisti teisė s aktus visuomen ės moral ės, šeimos 
teis ės srityse, taip pat žmogaus orumo apsaugos ir pagarbos žmogaus fizinei ir moralinei nelie čia­
mybei srityse.  
62. Lenkijos Respublikos deklaracija d ėl Protokolo d ėl Europos Są jungos 
pagrindini ų teisi ų chartijos taikymo Lenkijos Respublikai ir Jungtinei 
Karalystei 
Lenkijos Respublika pareiškia, kad, atsižvelgdama į „Solidarumo“ socialinio jud ėjimo tradicijas ir 
svarb ų jo ind ėlį kovoje d ėl socialini ų ir darbo teisi ų, ji visiškai gerbia S ąjungos teis ėje nustatytas 
socialines ir darbo teises, ypa č patvirtintas Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartijos IV antra ­ 
štin ėje dalyje.  
63. Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės 
deklaracija d ėl termino „pilie čiai“ apibr ėžimo  
Sutar čių ir Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutarties atžvilgiu bei aktuose, kurie yra 
priimti pagal šias sutartis arba kuri ų galiojim ą jos prat ęsia, Jungtinė Karalyst ė dar kart ą pakartoja savo 
deklaracij ą d ėl termino „pilie čiai“ apibr ėžimo, kuri ą ji paskelb ė 1982 m. gruodžio 31 d., išskyrus tai, 
kad nurodyti „Britanijos priklausom ų teritorij ų pilie čiai“ yra „Britanijos užj ūrio teritorij ų pilie čiai“. 
64. Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės 
deklaracija d ėl teis ės balsuoti rinkimuose į Europos Parlament ą 
Jungtin ė Karalystė pažymi, kad Europos S ąjungos sutarties 14 straipsnis ir kitos Sutar čių nuostatos 
nėra skirtos tam, kad pakeist ų teis ės balsuoti rinkimuose į Europos Parlament ą pagrindus.LT C 83/358 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
65. Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės 
deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 straipsnio 
Jungtin ė Karalystė visiškai pritaria tvirtiems veiksmams patvirtinant finansines sankcijas, skirtas tero ­
rizmo ir susijusios veiklos prevencijai ir kovai su jais. Tod ėl Jungtinė Karalyst ė pareiškia, kad ketina 
pasinaudoti Protokolo d ėl Jungtinės Karalyst ės ir Airijos pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdv ės 3 straipsnyje numatyta teise, kad dalyvaut ų priimant visus pasi ūlymus, pateiktus pagal Sutar ­
ties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/359

ATITIKTIES LENTEL ĖS (*)  
Europos S ąjungos sutartis  
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
I ANTRAŠTINĖ DALIS – BENDROSIOS 
NUOSTATOS  I ANTRAŠTIN Ė DALIS – BENDROSIOS 
NUOSTATOS  
1 straipsnis  1 straipsnis  
2 straipsnis  
2 straipsnis  3 straipsnis  
3 straipsnis (panaikintas) (  1 ) 
4 straipsnis  
5 straipsnis (  2 ) 
4 straipsnis (panaikintas) (  3 ) 
5 straipsnis (panaikintas) (  4 ) 
6 straipsnis  6 straipsnis  
7 straipsnis  7 straipsnis  
8 straipsnis  
II ANTRAŠTIN Ė DALIS – EUROPOS EKONO ­
MIN ĖS BENDRIJOS STEIGIMO SUTARTIES 
ATSIŽVELGIANT Į EUROPOS BENDRIJOS 
ĮSTEIGIM Ą PAKEITIMAI  II ANTRAŠTIN Ė DALIS – NUOSTATOS DĖL 
DEMOKRATIJOS PRINCIP Ų 
8 straipsnis (pakeistas) (  5 ) 9 straipsnis  
10 straipsnis (  6 ) 
( 1 ) Iš esm ės pakeistas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (toliau – SESV) 7 straipsniu ir Europos 
Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 13 straipsnio 1 dalimi bei 21 straipsnio 3 dalies antr ąja 
pastraipa. 
( 2 ) Pakei čia Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 5 straipsn į. 
( 3 ) Iš esm ės pakeistas 15 straipsniu. 
( 4 ) Iš esm ės pakeistas 13 straipsnio 2 dalimi. 
( 5 ) ES sutarties, kuri galiojo iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, (toliau – dabartin ė ES sutartis) 8 straipsnis 
iš dalies pakeit ė EB sutart į. Tie pakeitimai yra pateikiami pastarojoje Sutartyje ir 8 straipsnis panaiki ­
namas. Jo numeracija panaudota naujos nuostatos įrašymui. 
( 6 ) 4 dalis iš esm ės pakei čia EB sutarties 191 straipsnio pirm ąją pastraip ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/361  
(*) Šios lentelės sudarytos iš Lisabonos sutarties 5 straipsnyje pateikt ų lenteli ų, nepateikiant vidurinio 
stulpelio, kuriame buvo pateikta tarpin ė Lisabonos sutarties numeracija.
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
11 straipsnis  
12 straipsnis  
III ANTRAŠTIN Ė DALIS – EUROPOS ANGLIŲ 
IR PLIENO BENDRIJOS STEIGIMO SUTARTIES 
PAKEITIMAI  III ANTRAŠTIN Ė DALIS – NUOSTATOS DĖL 
INSTITUCIJ Ų 
9 straipsnis (panaikintas) (  7 ) 13 straipsnis  
14 straipsnis (  8 ) 
15 straipsnis (  9 ) 
16 straipsnis (  10 ) 
17 straipsnis (  11 ) 
18 straipsnis  
19 straipsnis (  12 ) 
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS – EUROPOS 
ATOMIN ĖS ENERGIJOS BENDRIJOS STEI ­
GIMO SUTARTIES PAKEITIMAI  IV ANTRAŠTIN Ė DALIS – NUOSTATOS D ĖL 
TVIRTESNIO BENDRADARBIAVIMO 
10 straipsnis (panaikintas) (  13 ) 
27a–27e straipsniai (pakeisti) 
40–40b straipsniai (pakeisti) 
43–45 (pakeisti)  20 straipsnis (  14 ) 
( 7 ) Dabartin ės ES Sutarties 9 straipsnis iš dalies pakeit ė Europos anglies ir plieno bendrijos steigimo 
sutart į. Pastaroji Sutartis nustojo galioti 2002 m. liepos 23 d. 9 straipsnis panaikinamas ir jo 
numeracija panaudota kitos nuostatos įrašymui. 
( 8 ) — EB sutarties 189 straipsnis iš esm ės pakeistas 1 ir 2 dalimis; 
— EB sutarties 190 straipsnio 1–3 dalys iš esm ės pakeistos 1–3 dalimis; 
— EB sutarties 192 straipsnio pirmoji pastraipa iš esm ės pakeista 1 dalimi; 
— EB sutarties 197 straipsnio pirmoji pastraipa iš esm ės pakeista 4 dalimi; 
( 9 ) Iš esm ės pakei čia 4 dal į. 
( 10 ) — EB sutarties 202 straipsnio pirma ir antra įtraukos iš esm ės pakeistos 1 dalimi; 
— EB sutarties 203 straipsnis iš esm ės pakeistas 2 ir 9 dalimis; 
— EB sutarties 205 straipsnio 2 ir 4 dalys iš esm ės pakeistos 4 ir 5 dalimis; 
( 11 ) — EB sutarties 211 straipsnis iš esm ės pakeistas 1 dalimi; 
— EB sutarties 214 straipsnis iš esm ės pakeistas 3 ir 7 dalimis; 
— EB sutarties 217 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys iš esm ės pakeistos 6 dalimi; 
( 12 ) — Iš esm ės pakeit ė EB sutarties 220 straipsn į; 
— EB sutarties 221 straipsnio pirmoji pastraipa iš esm ės pakeista 2 dalies pirm ąja pastraipa. 
( 13 ) Dabartin ės ES sutarties 10 straipsnis iš dalies pakeit ė Atomin ės energijos bendrijos steigimo sutart į. Šie 
pakeitimai pateikiami šioje pastarojoje Sutartyje ir 10 straipsnis panaikinamas. Jo numeracija panau ­
dota kitos nuostatos įrašymui. 
( 14 ) Taip pat pakei čia EB sutarties 11 ir 11a straipsnius.LT C 83/362 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos Sąjungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
V ANTRAŠTINĖ DALIS – NUOSTATOS D ĖL 
BENDROS UŽSIENIO IR SAUGUMO 
POLITIKOS  V ANTRAŠTIN Ė DALIS – BENDROSIOS 
NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU S ĄJUNGOS 
IŠOR ĖS VEIKSMAIS, IR KONKRE ČIOS 
NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU BENDRA 
UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKA  
1 skyrius Bendrosios nuostatos d ėl S ąjungos 
išor ės veiksm ų 
21 straipsnis  
22 straipsnis  
2 skyrius – Konkre čios nuostatos d ėl bendros 
užsienio ir saugumo politikos  
1 skirsnis – Bendrosios nuostatos  
23 straipsnis  
11 straipsnis  24 straipsnis  
12 straipsnis  25 straipsnis  
13 straipsnis  26 straipsnis  
27 straipsnis  
14 straipsnis  28 straipsnis  
15 straipsnis  29 straipsnis  
22 straipsnis (perkeltas)  30 straipsnis  
23 straipsnis (perkeltas)  31 straipsnis  
16 straipsnis  32 straipsnis  
17 straipsnis (perkeltas)  42 straipsnis  
18 straipsnis  33 straipsnis  
19 straipsnis  34 straipsnis  
20 straipsnis  35 straipsnis  
21 straipsnis  36 straipsnis  
22 straipsnis (perkeltas)  30 straipsnis  
23 straipsnis (perkeltas)  31 straipsnis  
24 straipsnis  37 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/363
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
25 straipsnis  38 straipsnis  
39 straipsnis  
47 straipsnis (pakeistas)  40 straipsnis  
26 straipsnis (panaikintas)  
27 straipsnis (panaikintas)  
27a straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27b straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27c straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27d straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27e straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
28 straipsnis  41 straipsnis  
2 skirsnis – Nuostatos d ėl bendros saugumo ir 
gynybos politikos  
17 straipsnis (perkeltas)  42 straipsnis  
43 straipsnis  
44 straipsnis  
45 straipsnis  
46 straipsnis  
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS –POLICIJOS IR TEIS ­
MINIO BENDRADARBIAVIMO BAUDŽIAMO ­
SIOSE BYLOSE NUOSTATOS (panaikintas) (  16 ) 
29 straipsnis (pakeistas) (  17 ) 
30 straipsnis (pakeistas) (  18 ) 
31 straipsnis (pakeistas) (  19 ) 
( 15 ) Dabartin ės ES sutarties 27a–27e straipsniai, susij ę su tvirtesniu bendradarbiavimu, taip pat pakei čiami 
SESV 326–334 straipsniais. 
( 16 ) Dabartin ės ES sutarties VI antraštin ės dalies nuostatos, susijusios su policijos ir teisminiu bendradar ­
biavimu baudžiamosiose bylose, pakei čiamos SESV tre čiosios dalies IV antraštin ės (pernumeruota V 
antraštine dalimi) 1, 4 ir 5 skyri ų nuostatomis. 
( 17 ) Pakeistas SESV 67 straipsniu. 
( 18 ) Pakeistas SESV 87 ir 88 straipsniais. 
( 19 ) Pakeistas SESV 82, 83 ir 85 straipsniais.LT C 83/364 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos Sąjungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
32 straipsnis (pakeistas) (  20 ) 
33 straipsnis (pakeistas) (  21 ) 
34 straipsnis (panaikintas)  
35 straipsnis (panaikintas)  
36 straipsnis (pakeistas) (  22 ) 
37 straipsnis (panaikintas)  
38 straipsnis (panaikintas)  
39 straipsnis (panaikintas)  
40 straipsnis (pakeistas) (  23 ) 20 straipsnis  
40a straipsnis (pakeistas) (  23 ) 20 straipsnis  
40b straipsnis (pakeistas) (  23 ) 20 straipsnis  
41 straipsnis (panaikintas)  
42 straipsnis (panaikintas)  
VII ANTRAŠTIN Ė DALIS –TVIRTESNIO 
BENDRADARBIAVIMO NUOSTATOS 
(pakeista) (  24 ) IV ANTRAŠTIN Ė DALIS – TVIRTESNIO 
BENDRADARBIAVIMO NUOSTATOS  
43 straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
43a straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
43b straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
44 straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
44a straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
45 straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
VIII ANTRAŠTIN Ė DALIS – BAIGIAMOSIOS 
NUOSTATOS  VI ANTRAŠTIN Ė DALIS – BAIGIAMOSIOS 
NUOSTATOS  
46 straipsnis (panaikintas)  
47 straipsnis  
( 20 ) Pakeistas SESV 89 straipsniu. 
( 21 ) Pakeistas SESV 72 straipsniu. 
( 22 ) Pakeistas SESV 71 straipsniu. 
( 23 ) Dabartin ės ES sutarties 40–40b straipsniai, susij ę su tvirtesniu bendradarbiavimu, taip pat pakei čiami 
SESV 326–334 straipsniais. 
( 24 ) Dabartin ės ES sutarties VII antraštin ės dalies 43–45 straipsniai, susij ę su tvirtesniu bendradarbiavimu, 
taip pat pakei čiami SESV 326–334 straipsniais.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/365
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
47 straipsnis (pakeistas)  40 straipsnis  
48 straipsnis  48 straipsnis  
49 straipsnis  49 straipsnis  
50 straipsnis  
51 straipsnis  
52 straipsnis  
50 straipsnis (panaikintas)  
51 straipsnis  53 straipsnis  
52 straipsnis  54 straipsnis  
53 straipsnis  55 straipsnis  
Sutartis d ėl Europos S ąjungos veikimo  
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
PIRMOJI DALIS – PRINCIPAI  PIRMOJI DALIS – PRINCIPAI  
1 straipsnis (panaikintas)  
1 straipsnis  
2 straipsnis (panaikintas) (  25 ) 
I antraštin ė dalis – S ąjungos kompetencijos 
kategorijos ir sritys  
2 straipsnis  
3 straipsnis  
4 straipsnis  
5 straipsnis  
6 straipsnis  
II antraštin ė dalis – Bendrai taikomos nuostatos  
( 25 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 3 straipsniu.LT C 83/366 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
7 straipsnis  
3 straipsnio 1dalis (panaikinta) (  26 ) 
3 straipsnio 2 dalis  8 straipsnis  
4 straipsnis (perkeltas)  119 straipsnis 
5 straipsnis (panaikintas) (  27 ) 
9 straipsnis  
10 straipsnis  
6 straipsnis  11 straipsnis  
153 straipsnio 2 dalis (perkelta)  12 straipsnis  
13 straipsnis (  28 ) 
7 straipsnis (panaikintas) (  29 ) 
8 straipsnis (panaikintas) (  30 ) 
9 straipsnis (panaikintas)  
10 straipsnis (panaikintas) (  31 ) 
11 straipsnis (pakeistas) (  32 ) 326–334 straipsniai 
11a straipsnis (pakeistas) (  32 ) 326–334 straipsniai 
12 straipsnis (perkeltas)  18 straipsnis  
13 straipsnis (perkeltas)  19 straipsnis  
14 straipsnis (perkeltas)  26 straipsnis  
15 straipsnis (perkeltas)  27 straipsnis  
16 straipsnis  14 straipsnis  
255 straipsnis (perkeltas)  15 straipsnis  
286 straipsnis (pakeistas)  16 straipsnis  
( 26 ) Iš esm ės pakeistas SESV 3–6 straipsniais. 
( 27 ) Pakeistas ES sutarties 5 straipsniu. 
( 28 ) Įterpta nuostata iš Protokolo d ėl gyv ūnų apsaugos ir gerov ės. 
( 29 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 13 straipsniu. 
( 30 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 13 straipsniu ir SESV 282 straipsnio 1 dalimi. 
( 31 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 4 straipsnio 3 dalimi. 
( 32 ) Taip pat pakeistas ES sutarties 20 straipsniu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/367
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
17 straipsnis  
ANTROJI DALIS – S ĄJUNGOS PILIETYB Ė ANTROJI DALIS – NEDISKRIMINAVIMAS IR 
SĄJUNGOS PILIETYB Ė 
12 straipsnis (perkeltas)  18 straipsnis  
13 straipsnis (perkeltas)  19 straipsnis  
17 straipsnis  20 straipsnis  
18 straipsnis  21 straipsnis  
19 straipsnis  22 straipsnis  
20 straipsnis  23 straipsnis  
21 straipsnis  24 straipsnis  
22 straipsnis  25 straipsnis  
TRE ČIOJI DALIS – BENDRIJOS POLITIKOS 
SRITYS  TRE ČIOJI DALIS – S ĄJUNGOS POLITIKOS 
SRITYS IR VIDAUS VEIKSMAI  
I antraštin ė dalis – Vidaus rinka  
14 straipsnis (perkeltas)  26 straipsnis  
15 straipsnis (perkeltas)  27 straipsnis  
I antraštin ė dalis – Laisvas preki ų jud ėjimas  II antraštin ė dalis – Laisvas preki ų jud ėjimas 
23 straipsnis  28 straipsnis  
24 straipsnis  29 straipsnis  
1 skyrius – Muit ų s ąjunga  1 skyrius – Muit ų s ąjunga  
25 straipsnis  30 straipsnis  
26 straipsnis  31 straipsnis  
27 straipsnis  32 straipsnis  
Tre čiosios dalies X antraštin ė dalis Muitini ų bend ­
radarbiavimas (perkelta)  2 skirsnis – Muit ų s ąjunga  
135 straipsnis (perkeltas)  33 straipsnis  
2 skyrius – Kiekybini ų apribojim ų tarp vals ­
tybi ų nari ų uždraudimas  2 skyrius – Kiekybini ų apribojim ų tarp vals ­
tybi ų nari ų uždraudimas  
28 straipsnis  34 straipsnisLT C 83/368 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
29 straipsnis  35 straipsnis  
30 straipsnis  36 straipsnis  
31 straipsnis  37 straipsnis  
II antraštinė dalis – Žem ės ūkis III antraštinė dalis – Žem ės ūkis ir žuvininkyst ė 
32 straipsnis  38 straipsnis  
33 straipsnis  39 straipsnis  
34 straipsnis  40 straipsnis  
35 straipsnis  41 straipsnis  
36 straipsnis  42 straipsnis  
37 straipsnis  43 straipsnis  
38 straipsnis  44 straipsnis  
III antraštin ė dalis – Laisvas asmen ų, paslaug ų ir 
kapitalo jud ėjimas  IV antraštin ė dalis – Laisvas asmen ų, paslaug ų 
ir kapitalo jud ėjimas 
1 skyrius – Darbuotojai  1 skyrius – Darbuotojai  
39 straipsnis  45 straipsnis  
40 straipsnis  46 straipsnis  
41 straipsnis  47 straipsnis  
42 straipsnis  48 straipsnis  
2 skyrius – Įsteigimo teis ė 2 skyrius – Įsteigimo teis ė 
43 straipsnis  49 straipsnis  
44 straipsnis  50 straipsnis  
45 straipsnis  51 straipsnis  
46 straipsnis  52 straipsnis  
47 straipsnis  53 straipsnis  
48 straipsnis  54 straipsnis  
294 straipsnis (perkeltas)  55 straipsnis  
3 skyrius – Paslaugos  3 skyrius – Paslaugos  
49 straipsnis  56 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/369
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
50 straipsnis  57 straipsnis  
51 straipsnis  58 straipsnis  
52 straipsnis  59 straipsnis  
53 straipsnis  60 straipsnis  
54 straipsnis  61 straipsnis  
55 straipsnis  62 straipsnis  
4 skyrius – Kapitalas ir mok ėjimai  4 skyrius – Kapitalas ir mok ėjimai  
56 straipsnis  63 straipsnis  
57 straipsnis  64 straipsnis  
58 straipsnis  65 straipsnis  
59 straipsnis  66 straipsnis  
60 straipsnis (perkeltas)  75 straipsnis  
IV antraštin ė dalis – Viz ų, prieglobs čio, 
imigracijos ir kitos su laisvu asmenų jud ėjimu 
susijusios politikos sritys  V antraštin ė dalis – Laisv ės, saugumo ir teisin ­
gumo erdv ė 
1 skyrius – Bendrosios nuostatos  
61 straipsnis  67 straipsnis ( 33 ) 
68 straipsnis  
69 straipsnis  
70 straipsnis  
71 straipsnis (  34 ) 
64 straipsnio 1 dalis (perkelta)  72 straipsnis ( 35 ) 
73 straipsnis  
66 straipsnis (perkeltas)  74 straipsnis  
60 straipsnis (pakeistas)  75 straipsnis  
76 straipsnis  
( 33 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 29 straipsn į. 
( 34 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 36 straipsn į. 
( 35 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 33 straipsn į.LT C 83/370 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
2 skyrius – Sien ų kontrol ės, prieglobs čio ir 
imigracijos politika  
62 straipsnis  77 straipsnis  
63 straipsnio 1 ir 2 punktai ir 64 straipsnio 2 
dalis (  36 ) 78 straipsnis  
63 straipsnio 3 ir 4 punktai  79 straipsnis  
80 straipsnis  
64 straipsnio 1 dalis (pakeista)  72 straipsnis  
3 skyrius – Teisminis bendradarbiavimas civili ­
nėse bylose  
65 straipsnis  81 straipsnis  
66 straipsnis (pakeistas)  74 straipsnis  
67 straipsnis (panaikintas)  
68 straipsnis (panaikintas)  
69 straipsnis (panaikintas)  
4 skyrius – Teisminis bendradarbiavimas 
baudžiamosiose bylose  
82 straipsnis (  37 ) 
83 straipsnis (  37 ) 
84 straipsnis  
85 straipsnis (  37 ) 
86 straipsnis  
5 skyrius – Policijos bendradarbiavimas  
87 straipsnis (  38 ) 
88 straipsnis (  38 ) 
89 straipsnis (  39 ) 
( 36 ) EB sutarties 63 straipsnio 1 ir 2 punktai pakeič iami SESV 78 straipsnio 1 ir 2 dalimis ir 64 straipsnio 
2 dalis pakei čiama SESV 78 straipsnio 3 dalimi. 
( 37 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 31 straipsn į. 
( 38 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 30 straipsn į. 
( 39 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 32 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/371
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
V antraštin ė dalis – Transportas  VI antraštinė dalis – Transportas  
70 straipsnis  90 straipsnis  
71 straipsnis  91 straipsnis  
72 straipsnis  92 straipsnis  
73 straipsnis  93 straipsnis  
74 straipsnis  94 straipsnis  
75 straipsnis  95 straipsnis  
76 straipsnis  96 straipsnis  
77 straipsnis  97 straipsnis  
78 straipsnis  98 straipsnis  
79 straipsnis  99 straipsnis  
80 straipsnis  100 straipsnis  
VI antraštin ė dalis – Konkurencijos, mokesč ių ir 
teis ės akt ų derinimo bendrosios taisykl ės VII antraštinė dalis – Konkurencijos, mokesč ių 
ir teis ės akt ų derinimo bendrosios taisykl ės 
1 skyrius – Konkurencijos taisykl ės 1 skyrius – Konkurencijos taisykl ės 
1 skirsnis – Įmon ėms taikomos taisykl ės 1 skirsnis – Įmon ėms taikomos taisykl ės 
81 straipsnis  101 straipsnis  
82 straipsnis  102 straipsnis  
83 straipsnis  103 straipsnis  
84 straipsnis  104 straipsnis  
85 straipsnis  105 straipsnis  
86 straipsnis  106 straipsnis  
2 skirsnis – Valstybi ų teikiama pagalba  2 skirsnis – Valstybi ų teikiama pagalba  
87 straipsnis  107 straipsnis  
88 straipsnis  108 straipsnis  
89 straipsnis  109 straipsnis  
2 skyrius – Mokes čių nuostatos  2 skyrius – Mokes čių nuostatosLT C 83/372 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
90 straipsnis  110 straipsnis  
91 straipsnis  111 straipsnis  
92 straipsnis  112 straipsnis  
93 straipsnis  113 straipsnis  
3 skyrius – Teis ės akt ų suderinimas  3 skyrius – Teis ės akt ų suderinimas  
95 straipsnis (perkeltas)  114 straipsnis  
94 straipsnis (perkeltas)  115 straipsnis  
96 straipsnis  116 straipsnis  
97 straipsnis  117 straipsnis  
118 straipsnis  
VII antraštin ė dalis – Ekonomin ė ir pinig ų 
politika VIII antraštin ė dalis – Ekonomin ė ir pinig ų 
politika 
4 straipsnis (perkeltas)  119 straipsnis  
1 skyrius – Ekonomin ė politika 1 skyrius – Ekonomin ė politika 
98 straipsnis  120 straipsnis  
99 straipsnis  121 straipsnis  
100 straipsnis  122 straipsnis  
101 straipsnis  123 straipsnis  
102 straipsnis  124 straipsnis  
103 straipsnis  125 straipsnis  
104 straipsnis  126 straipsnis  
2 skyrius – Pinig ų politika 2 skyrius – Pinig ų politika 
105 straipsnis  127 straipsnis  
106 straipsnis  128 straipsnis  
107 straipsnis  129 straipsnis  
108 straipsnis  130 straipsnis  
109 straipsnis  131 straipsnis  
110 straipsnis  132 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/373
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
111 straipsnio 1–3 ir 5 dalys (perkeltos)  219 straipsnis 
111 straipsnio 4 dalis (perkelta)  138 straipsnis 
133 straipsnis  
3 skyrius – Institucij ų nuostatos  3 skyrius – Institucij ų nuostatos  
112 straipsnis (perkeltas)  283 straipsnis 
113 straipsnis (perkeltas)  284 straipsnis 
114 straipsnis  134 straipsnis  
115 straipsnis  135 straipsnis  
4 skyrius – Specialios nuostatos valstyb ėms 
nar ėms, kuri ų valiuta yra euro  
136 straipsnis  
137 straipsnis  
111 straipsnio 4 dalis (perkelta)  138 straipsnis  
4 skyrius – Pereinamojo laikotarpio nuostatos  5 skyrius – Pereinamojo laikotarpio nuostatos  
116 straipsnis (panaikintas)  
139 straipsnis  
117 straipsnio 1, 2 dalies šešta įtrauka ir 3 – 9 
dalys (panaikintos)  
117 straipsnio 2 dalies penkios pirmosios 
įtraukos (perkeltos)  141 straipsnio 2 dalis  
121 straipsnio 1 dalis (perkelta) 122 straipsnio 2 dalies antras sakinys (perkeltas) 
123 straipsnio 5 dalis (perkeltas)  140 straipsnis (
 40 ) 
118 straipsnis (panaikintas)  
123 straipsnio 3 dalis (perkeltas) 117 straipsnio 2 dalies penkios pirmosios įtraukos 
(perkeltos)  141 straipsnis (
 41 ) 
( 40 ) — 140 straipsnio 1 dalis pakei čiama 121 straipsnio 1 dalimi. 
— 140 straipsnio 2 dalis pakei čiama 122 straipsnio 2 dalies antru sakiniu. 
— 140 straipsnio 3 dalis pakei čiama 123 straipsnio 5 dalimi. 
( 41 ) — 141 straipsnio 1 dalis pakei čiama 123 straipsnio 3 dalimi. 
— 141 straipsnio 2 dalis pakei čiama 117 straipsnio 2 dalies pirmomis penkiomis įtraukomis.LT C 83/374 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
124 straipsnio 1 dalis (perkelta)  142 straipsnis  
119 straipsnis  143 straipsnis  
120 straipsnis  144 straipsnis  
121 straipsnio 1 dalis (perkelta)  140 straipsnio 1 dalis 
121 straipsnio 2–4 dalys (panaikintos)  
122 straipsnio 1, 2 dalys, pirmas sakinys, 3, 4, 
5 ir 6 dalys (panaikintos)  
122 straipsnio 2 dalis, antras sakinys (perkeltas)  140 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa  
123 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys (panaikintos)  
123 straipsnio 3 dalis (perkelta)  141 straipsnio 1 dalis 
123 straipsnio 5 dalis (perkelta)  140 straipsnio 3 dalis 
124 straipsnio 1 dalis (perkelta)  142 straipsnis 
124 straipsnio 2 dalis (panaikinta)  
VIII antraštinė dalis – Užimtumas  IX antraštinė dalis – Užimtumas  
125 straipsnis  145 straipsnis  
126 straipsnis  146 straipsnis  
127 straipsnis  147 straipsnis  
128 straipsnis  148 straipsnis  
129 straipsnis  149 straipsnis  
130 straipsnis  150 straipsnis  
IX antraštin ė dalis – Bendra prekybos politika 
(perkeltas)  Penktosios dalies II antraštin ė dalis – Bendra 
prekybos politika  
131 straipsnis (perkeltas)  206 straipsnis 
132 straipsnis (panaikintas)  
133 straipsnis (perkeltas)  207 straipsnis 
134 straipsnis (panaikintas)  
X antraštin ė dalis – Muitini ų bendradarbiavimas 
(perkeltas)  Tre čiosios dalies II antraštin ės dalies 2 skyrius – 
Muitini ų bendradarbiavimasLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/375
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
135 straipsnis (perkeltas)  33 straipsnis  
XI antraštin ė dalis – Socialin ė politika, švie ­
timas, profesinis mokymas ir jaunimas  X antraštin ė dalis – Socialin ė politika 
1 skyrius – Socialin ės nuostatos (panaikintas)  
136 straipsnis  151 straipsnis  
152 straipsnis  
137 straipsnis  153 straipsnis  
138 straipsnis  154 straipsnis  
139 straipsnis  155 straipsnis  
140 straipsnis  156 straipsnis  
141 straipsnis  157 straipsnis  
142 straipsnis  158 straipsnis  
143 straipsnis  159 straipsnis  
144 straipsnis  160 straipsnis  
145 straipsnis  161 straipsnis  
2 skyrius – Europos socialinis fondas  XI antraštinė dalis – Europos socialinis fondas  
146 straipsnis  162 straipsnis  
147 straipsnis  163 straipsnis  
148 straipsnis  164 straipsnis  
3 skyrius – Švietimas, profesinis mokymas ir 
jaunimas  XII antraštinė dalis – Švietimas, profesinis rengimas, jaunimas ir sportas  
149 straipsnis  165 straipsnis  
150 straipsnis  166 straipsnis  
XII antraštin ė dalis – Kult ūra XIII antraštin ė dalis – Kult ūra 
151 straipsnis  167 straipsnis  
XIII antraštinė dalis –Visuomen ės sveikata  XIV antraštin ė dalis – Visuomen ės sveikata  
152 straipsnis  168 straipsnis  
XIV antraštin ė dalis – Vartotoj ų apsauga XV antraštin ė dalis – Vartotoj ų apsaugaLT C 83/376 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
153 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalys  169 straipsnis  
153 straipsnio 2 dalis (perkelta)  12 straipsnis  
XV antraštin ė dalis – Transeuropiniai tinklai  XVI antraštin ė dalis – Transeuropiniai tinklai  
154 straipsnis  170 straipsnis  
155 straipsnis  171 straipsnis  
156 straipsnis  172 straipsnis  
XVI antraštin ė dalis – Pramon ė XVII antraštin ė dalis – Pramon ė 
157 straipsnis  173 straipsnis  
XVII antraštinė dalis – Ekonomin ė ir socialin ė 
sanglauda  XVIII antraštin ė dalis – Ekonomin ė, socialin ė ir 
teritorin ė sanglauda  
158 straipsnis  174 straipsnis  
159 straipsnis  175 straipsnis  
160 straipsnis  176 straipsnis  
161 straipsnis  177 straipsnis  
162 straipsnis  178 straipsnis  
XVIII antraštin ė dalis – Moksliniai tyrimai ir 
technologij ų pl ėtra XIX antraštin ė dalis – Moksliniai tyrimai ir 
technologij ų pl ėtra 
163 straipsnis  179 straipsnis  
164 straipsnis  180 straipsnis  
165 straipsnis  181 straipsnis  
166 straipsnis  182 straipsnis  
167 straipsnis  183 straipsnis  
168 straipsnis  184 straipsnis  
169 straipsnis  185 straipsnis  
170 straipsnis  186 straipsnis  
171 straipsnis  187 straipsnis  
172 straipsnis  188 straipsnis  
189 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/377
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
173 straipsnis  190 straipsnis  
XIX antraštin ė dalis – Aplinka  XX antraštin ė dalis – Aplinka  
174 straipsnis  191 straipsnis  
175 straipsnis  192 straipsnis  
176 straipsnis  193 straipsnis  
XXI antraštin ė dalis – Energetika  
194 straipsnis  
XXII antraštin ė dalis – Turizmas  
195 straipsnis  
XXIII antraštinė dalis – Civilin ė sauga  
196 straipsnis  
XXIV antraštin ė dalis – Administracinis 
bendradarbiavimas  
197 straipsnis  
XX antraštin ė dalis – Bendradarbiavimas vysty ­
mosi labui (perkeltas)  Penktosios dalies III antraštin ės dalies 1 skyrius – 
Bendradarbiavimas vystymosi labui  
177 straipsnis (perkeltas)  208 straipsnis 
178 straipsnis (panaikintas) (  42 ) 
179 straipsnis (perkeltas)  209 straipsnis 
180 straipsnis (perkeltas)  210 straipsnis 
181 straipsnis (perkeltas)  211 straipsnis 
XXI antraštin ė dalis – Ekonominis, finansinis ir 
techninis bendradarbiavimas su tre čiosiomis 
šalimis (perkeltas)  Penktosios dalies III antraštin ės dalies 2 skyrius – 
Ekonominis, finansinis ir techninis bendradarbia ­
vimas su tre čiosiomis šalimis  
181a straipsnis (perkeltas)  212 straipsnis 
KETVIRTOJI DALIS – ASOCIACIJA SU 
UŽJ ŪRIO ŠALIMIS IR TERITORIJOMIS  KETVIRTOJI DALIS – ASOCIACIJA SU UŽJ ŪRIO ŠALIMIS IR TERITORIJOMIS 
182 straipsnis  198 straipsnis  
183 straipsnis  199 straipsnis
 
( 42 ) Iš esm ės pakeistas SESV 208 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos pirmu sakiniu.LT C 83/378 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
184 straipsnis  200 straipsnis  
185 straipsnis  201 straipsnis  
186 straipsnis  202 straipsnis  
187 straipsnis  203 straipsnis  
188 straipsnis  204 straipsnis  
PENKTOJI DALIS – S ĄJUNGOS IŠOR ĖS 
VEIKSMAI  
I antraštin ė dalis – Bendrosios nuostatos d ėl 
Sąjungos išor ės veiksm ų 
205 straipsnis  
Tre čiosios dalies IX antraštin ė dalis – Bendra 
prekybos politika (perkeltas)  II antraštin ė dalis – Bendra prekybos politika  
131 straipsnis (perkeltas)  206 straipsnis  
133 straipsnis (perkeltas)  207 straipsnis  
III antraštinė dalis – Bendradarbiavimas su 
tre čiosiomis šalimis ir humanitarin ė pagalba 
Tre čiosios dalies XX antraštin ė dalis – Bendradar ­
biavimas vystymosi labui (perkeltas)  1 skyrius – Bendradarbiavimas vystymosi labui  
177 straipsnis (perkeltas)  208 straipsnis ( 43 ) 
179 straipsnis (perkeltas)  209 straipsnis  
180 straipsnis (perkeltas)  210 straipsnis  
181 straipsnis (perkeltas)  211 straipsnis  
Tre čiosios dalies XXI antraštin ė dalis – Ekonominis, 
finansinis ir techninis bendradarbiavimas su tre čio­
siomis šalimis (perkeltas)  2 skyrius – Ekonominis, finansinis ir techninis 
bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis  
181a straipsnis (perkeltas)  212 straipsnis  
213 straipsnis  
3 skyrius – Humanitarin ė pagalba 
214 straipsnis  
IV antraštin ė dalis – Ribojan čios priemon ės 
( 43 ) 1 dalies antrosios pastraipos antras sakinys iš esm ės pakeit ė EB sutarties 178 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/379
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
301 straipsnis (pakeistas)  215 straipsnis  
V antraštin ė dalis – Tarptautiniai susitarimai  
216 straipsnis  
310 straipsnis (perkeltas)  217 straipsnis  
300 straipsnis (pakeistas)  218 straipsnis  
111 straipsnio 1–3 ir 5 dalys (perkeltos)  219 straipsnis  
VI antraštin ė dalis – S ąjungos santykiai su 
tarptautin ėmis organizacijomis ir treč iosiomis 
šalimis bei S ąjungos delegacijos  
302–304 straipsniai (pakeisti)  220 straipsnis  
221 straipsnis  
VII antraštinė dalis – Solidarumo s ąlyga  
222 straipsnis  
PENKTOJI DALIS – BENDRIJOS INSTITUCIJOS  ŠEŠTOJI DALIS – INSTITUCIN ĖS IR 
FINANSIN ĖS NUOSTATOS  
I antraštin ė dalis – Institucijas reglamentuojan ­ 
čios nuostatos  I antraštin ė dalis – Institucin ės nuostatos  
1 skyrius – Institucijos  1 skyrius – Institucijos  
1 skirsnis – Europos Parlamentas  1 skirsnis – Europos Parlamentas  
189 straipsnis (panaikintas) (  44 ) 
190 straipsnio 1–3 dalys (panaikintos) (  45 ) 
190 straipsnio 4 ir 5 dalys  223 straipsnis  
191 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  46 ) 
191 straipsnio antroji pastraipa  224 straipsnis  
192 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  47 ) 
192 straipsnio antroji pastraipa  225 straipsnis  
193 straipsnis  226 straipsnis  
( 44 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 1 ir 2 dalimis. 
( 45 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 1–3 dalimis. 
( 46 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 11 straipsnio 4 dalimi. 
( 47 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 1 dalimi.LT C 83/380 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
194 straipsnis  227 straipsnis  
195 straipsnis  228 straipsnis  
196 straipsnis  229 straipsnis  
197 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  48 ) 
197 straipsnio antroji, tre čioji ir ketvirtoji 
pastraipos 230 straipsnis  
198 straipsnis  231 straipsnis  
199 straipsnis  232 straipsnis  
200 straipsnis  233 straipsnis  
201 straipsnis  234 straipsnis  
2 skirsnis – Europos Vadov ų Taryba 
235 straipsnis  
236 straipsnis  
2 skirsnis –Taryba  3 skirsnis – Taryba  
202 straipsnis (panaikintas) (  49 ) 
203 straipsnis (panaikintas) (  50 ) 
204 straipsnis  237 straipsnis  
205 straipsnio 2 ir 4 dalys (panaikintos) (  51 ) 
205 straipsnio 1 ir 3 dalys  238 straipsnis  
206 straipsnis  239 straipsnis  
207 straipsnis  240 straipsnis  
208 straipsnis  241 straipsnis  
209 straipsnis  242 straipsnis  
210 straipsnis  243 straipsnis  
3 skirsnis – Komisija  4 skirsnis – Komisija  
( 48 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 4 dalimi. 
( 49 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 16 straipsnio 1 dalimi ir SESV 290 ir 291 straipsniais. 
( 50 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 16 straipsnio 2 ir 9 dalimis. 
( 51 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 16 straipsnio 4 ir 5 dalimis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/381
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
211 straipsnis (panaikintas) (  52 ) 
244 straipsnis  
212 straipsnis (perkeltas)  249 straipsnio 2 dalis 
213 straipsnis  245 straipsnis  
214 straipsnis (panaikintas) (  53 ) 
215 straipsnis  246 straipsnis  
216 straipsnis  247 straipsnis  
217 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys (panaikintos) (  54 ) 
217 straipsnio 2 dalis  248 straipsnis  
218 straipsnio 1 dalis (panaikinta) (  55 ) 
218 straipsnio 2 dalis  249 straipsnis  
219 straipsnis  250 straipsnis  
4 skirsnis – Teisingumo Teismas  5 skirsnis – Europos Sąjungos Teisingumo 
Teismas  
220 straipsnis (panaikintas) (  56 ) 
221 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  57 ) 
221 straipsnio antroji ir treč ioji pastraipos 251 straipsnis  
222 straipsnis  252 straipsnis  
223 straipsnis  253 straipsnis  
224 straipsnis (  58 ) 254 straipsnis  
255 straipsnis  
225 straipsnis  256 straipsnis  
225a straipsnis  257 straipsnis  
( 52 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 17 straipsnio 1 dalimi. 
( 53 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 17 straipsnio 3 ir 7 dalimis. 
( 54 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 17 straipsnio 6 dalimi. 
( 55 ) Iš esm ės pakeistas SESV 295 straipsniu. 
( 56 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 19 straipsniu. 
( 57 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 19 straipsnio 2 dalies pirm ąja pastraipa. 
( 58 ) Pirmosios pastraipos pirmas sakinys iš esm ės pakeistas ES sutarties 19 straipsnio 2 dalies antroji 
pastraipa.LT C 83/382 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
226 straipsnis  258 straipsnis  
227 straipsnis  259 straipsnis  
228 straipsnis  260 straipsnis  
229 straipsnis  261 straipsnis  
229a straipsnis  262 straipsnis  
230 straipsnis  263 straipsnis  
231 straipsnis  264 straipsnis  
232 straipsnis  265 straipsnis  
233 straipsnis  266 straipsnis  
234 straipsnis  267 straipsnis  
235 straipsnis  268 straipsnis  
269 straipsnis  
236 straipsnis  270 straipsnis  
237 straipsnis  271 straipsnis  
238 straipsnis  272 straipsnis  
239 straipsnis  273 straipsnis  
240 straipsnis  274 straipsnis  
275 straipsnis  
276 straipsnis  
241 straipsnis  277 straipsnis  
242 straipsnis  278 straipsnis  
243 straipsnis  279 straipsnis  
244 straipsnis  280 straipsnis  
245 straipsnis  281 straipsnis  
6 skirsnis – Europos centrinis bankas  
282 straipsnis  
112 straipsnis (perkeltas)  283 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/383
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
113 straipsnis (perkeltas)  284 straipsnis  
5 skirsnis – Audito R ūmai 7 skirsnis – Audito Rūmai 
246 straipsnis  285 straipsnis  
247 straipsnis  286 straipsnis  
248 straipsnis  287 straipsnis  
2 skyrius – Kelioms institucijoms bendros 
nuostatos  2 skyrius – S ąjungos teis ės aktai, pri ėmimo 
proced ūros ir kitos nuostatos  
1 skirsnis – S ąjungos teis ės aktai  
249 straipsnis  288 straipsnis  
289 straipsnis  
290 straipsnis (  59 ) 
291 straipsnis (  59 ) 
292 straipsnis  
2 skirsnis – Pri ėmimo proced ūros ir kitos 
nuostatos  
250 straipsnis  293 straipsnis  
251 straipsnis  294 straipsnis  
252 straipsnis (panaikintas)  
295 straipsnis  
253 straipsnis  296 straipsnis  
254 straipsnis  297 straipsnis  
298 straipsnis  
255 straipsnis (perkeltas)  15 straipsnis  
256 straipsnis  299 straipsnis  
2 skirsnis– S ąjungos patariamieji organai  
300 straipsnis  
3 skirsnis – Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetas  1 skirsnis – Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetas  
( 59 ) Iš esm ės pakei čia EB sutarties 202 straipsnio tre čiąją įtrauk ą.LT C 83/384 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
257 straipsnis (panaikintas) (  60 ) 
258 straipsnio pirmoji, antroji ir ketvirtoji 
pastraipos 301 straipsnis  
258 straipsnio tre čioji pastraipa (panaikinta) (  61 ) 
259 straipsnis  302 straipsnis  
260 straipsnis  303 straipsnis  
261 straipsnis (panaikintas)  
262 straipsnis  304 straipsnis  
4 skirsnis Region ų komitetas  2 skirsnis Region ų komitetas  
263 straipsnio pirmoji ir penktoji pastraipos 
(panaikintos) (  62 ) 
263 straipsnio antroji – ketvirtoji pastraipos  305 straipsnis  
264 straipsnis  306 straipsnis  
265 straipsnis  307 straipsnis  
5 skirsnis – Europos investicij ų bankas  4 skirsnis – Europos investicij ų bankas  
266 straipsnis  308 straipsnis  
267 straipsnis  309 straipsnis  
II antraštinė dalis – Finansin ės nuostatos  II antraštin ė dalis – Finansin ės nuostatos  
268 straipsnis  310 straipsnis  
1 skyrius – S ąjungos nuosavi ištekliai  
269 straipsnis  311 straipsnis  
270 straipsnis (panaikintas) (  63 ) 
2 skyrius – Daugiamet ė finansin ė programa  
312 straipsnis  
3 skyrius – S ąjungos metinis biudžetas  
( 60 ) Iš esm ės pakeistas SESV 300 straipsnio 2 dalimi. 
( 61 ) Iš esm ės pakeistas SESV 300 straipsnio 4 dalimi. 
( 62 ) Iš esm ės pakeistas SESV 300 straipsnio 3 ir 4 dalimis. 
( 63 ) Iš esm ės pakeistas SESV 310 straipsnio 4 dalimi.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/385
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
272 straipsnio 1 dalis (perkelta)  313 straipsnis  
271 straipsnis (perkeltas)  316 straipsnis 
272 straipsnio 1 dalis (perkelta)  313 straipsnis 
272 straipsnio 2–10 dalys  314 straipsnis  
273 straipsnis  315 straipsnis  
271 straipsnis (perkeltas)  316 straipsnis  
4 skyrius – Biudžeto vykdymas ir įvykdymo 
patvirtinimas  
274 straipsnis  317 straipsnis  
275 straipsnis  318 straipsnis  
276 straipsnis  319 straipsnis  
5 skyrius – Bendros nuostatos  
277 straipsnis  320 straipsnis  
278 straipsnis  321 straipsnis  
279 straipsnis  322 straipsnis  
323 straipsnis  
324 straipsnis  
6 skyrius– Kova su suk čiavimu 
280 straipsnis  325 straipsnis  
III antraštinė dalis – Tvirtesnis 
bendradarbiavimas  
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  326 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  327 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  328 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  329 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  330 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  331 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  332 straipsnis ( 64 ) 
( 64 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsnius.LT C 83/386 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  333 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  334 straipsnis ( 64 ) 
ŠEŠTOJI DALIS – BENDROSIOS IR BAIGIA ­
MOSIOS NUOSTATOS  SEPTINTOJI DALIS – BENDROSIOS IR 
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
281 straipsnis (panaikintas) (  65 ) 
282 straipsnis  335 straipsnis  
283 straipsnis  336 straipsnis  
284 straipsnis  337 straipsnis  
285 straipsnis  338 straipsnis  
286 straipsnis (pakeistas)  16 straipsnis  
287 straipsnis  339 straipsnis  
288 straipsnis  340 straipsnis  
289 straipsnis  341 straipsnis  
290 straipsnis  342 straipsnis  
291 straipsnis  343 straipsnis  
292 straipsnis  344 straipsnis  
293 straipsnis (panaikintas)  
294 straipsnis (perkeltas)  55 straipsnis  
295 straipsnis  345 straipsnis  
296 straipsnis  346 straipsnis  
297 straipsnis  347 straipsnis  
298 straipsnis  348 straipsnis  
299 straipsnio 1 dalis (panaikinta) (  66 ) 
299 straipsnio 2 dalies antroji, tre čioji ir 
ketvirtoji pastraipos  349 straipsnis  
299 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa ir 3–6 
dalys (perkeltos)  355 straipsnis  
( 64 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsnius. 
( 65 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 47 straipsniu. 
( 66 ) Iš esm ės pake čia ES sutarties 52 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/387
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
300 straipsnis (pakeistas)  218 straipsnis 
301 straipsnis (pakeistas)  215 straipsnis 
302 straipsnis (pakeistas)  220 straipsnis 
303 straipsnis (pakeistas)  220 straipsnis 
304 straipsnis (pakeistas)  220 straipsnis 
305 straipsnis (panaikintas)  
306 straipsnis  350 straipsnis  
307 straipsnis  351 straipsnis  
308 straipsnis  352 straipsnis  
353 straipsnis  
309 straipsnis  354 straipsnis  
310 straipsnis (perkeltas)  217 straipsnis 
311 straipsnis (panaikintas) (  67 ) 
299 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa ir 3–6 
dalys (perkeltos)  355 straipsnis  
312 straipsnis  356 straipsnis  
Baigiamosios nuostatos  
313 straipsnis  357 straipsnis  
358 straipsnis  
314 straipsnis (panaikintas) (  68 ) 
( 67 ) Iš esm ės pake čia ES sutarties 51 straipsn į. 
( 68 ) Iš esm ės pake čia ES sutarties 55 straipsn į.LT C 83/388 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30