Sutartis dėl Konstitucijos Europai - Protokolai ir Priedai - 9.Protokolas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sutarties ir akto



Oficialusis leidinys 310 , 16/12/2004 p. 0297 - 0336



9. PROTOKOLAS DĖL ČEKIJOS RESPUBLIKOS, ESTIJOS RESPUBLIKOS, KIPRO RESPUBLIKOS, LATVIJOS RESPUBLIKOS, LIETUVOS RESPUBLIKOS, VENGRIJOS RESPUBLIKOS, MALTOS RESPUBLIKOS, LENKIJOS RESPUBLIKOS, SLOVĖNIJOS RESPUBLIKOS IR SLOVAKIJOS RESPUBLIKOS STOJIMO SUTARTIES IR AKTO AUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOS ŠALYS, PRISIMINDAMOS, kad Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika prisijungė prie Europos Bendrijų ir Europos Sąjungos sutartimi įsteigtos Europos Sąjungos 2004 m. gegužės 1 d.; ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Konstitucijos IV-437 straipsnio 2 dalies e punkte numatyta, kad 2003 m. balandžio 16 d. Sutartis dėl pirmiau nurodyto stojimo yra panaikinama; ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad prie tos Stojimo sutarties pridedamo akto daug nuostatų išlieka aktualios; ir kad Konstitucijos IV-437 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad tokios nuostatos turi būti išdėstytos Protokole arba jame daromos nuorodos į jas, tam, kad jos liktų galioti ir kad jų teisinė galia būtų išlaikyta; ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad dėl kai kurių tokių nuostatų reikia priimti technines pritaikomąsias pataisas, kad šios nuostatos būtų suderintos su Konstitucija, o jų teisinė galia nepasikeistų; SUSITARĖ dėl šių nuostatų, kurios pridedamos prie Sutarties dėl Konstitucijos Europai ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties: PIRMOJI DALIS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU 2003 M. BALANDŽIO 16 D. STOJIMO AKTU I ANTRAŠTINĖ DALIS PRINCIPAI 1 straipsnis Šiame protokole: a) 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo aktas – tai Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų; b) Europos bendrijos steigimo sutartis (toliau – EB sutartis) ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartis (toliau – EAEB sutartis) – tai tos sutartys su papildymais ar pakeitimais, padarytais sutartimis ar kitais aktais, kurie įsigaliojo prieš 2004 m. gegužės 1 d.; c) Europos Sąjungos sutartis (toliau – ES sutartis) – tai ta sutartis su papildymais ar pakeitimais, padarytais sutartimis ar kitais aktais, kurie įsigaliojo prieš 2004 m. gegužės 1 d.; d) Bendrija – tai atitinkamu atveju viena ar abi b punkte nurodytos Bendrijos; e) esamos valstybės narės – tai šios valstybės narės: Belgijos Karalystė, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Airija, Italijos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Portugalijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė ir Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė; f) naujosios valstybės narės – tai šios valstybės narės: Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika. 2 straipsnis Pagal Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sutartį atsirandančios teisės ir pareigos, nurodytos Konstitucijos IV-437 straipsnio 2 dalies e punkte, toje sutartyje nurodytomis sąlygomis įsigaliojo nuo 2004 m. gegužės 1 d. 3 straipsnis 1. Prie Sutarties dėl Konstitucijos Europai pridėtu Protokolu (toliau – Šengeno protokolas) į Europos Sąjungos sistemą integruoto Šengeno acquis nuostatos ir jos pagrindu priimti ar kitaip su ja susiję aktai, nurodyti 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto I priede bei visi kiti vėlesni tokie aktai, priimti iki 2004 m. gegužės 1 d., yra privalomi ir taikomi naujosiose valstybėse narėse nuo 2004 m. gegužės 1 d. 2. Šengeno acquis nuostatos, integruotos į Sąjungos sistemą, ir jos pagrindu priimti ar kitaip su ja susiję aktai, nenurodyti 1 dalyje, nors privalomi naujosioms valstybėms narėms nuo 2004 m. gegužės 1 d., tačiau taikomi naujojoje valstybėje narėje tik pagal šiuo tikslu Tarybos priimtą europinį sprendimą, patikrinus pagal taikomas Šengeno vertinimo procedūras, ar būtinos sąlygos dėl viso atitinkamo acquis taikymo yra įvykdytos toje naujojoje valstybėje narėje. Taryba priima savo sprendimą pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningu jos narių, atstovaujančių valstybių narių, dėl kurių šioje dalyje nurodytos nuostatos jau įsigaliojo, vyriausybėms ir valstybės narės, dėl kurios tos nuostatos turi įsigalioti, vyriausybės atstovo susitarimu. Tarybos nariai, atstovaujantys Airijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybėms, dalyvauja priimant tokį sprendimą tiek, kiek jis susijęs su Šengeno acquis nuostatomis ir jos pagrindu priimtais ar kitaip su ja susijusiais aktais, kuriuos taikant šios valstybės narės dalyvauja. 3. Pagal Šengeno protokolo 6 straipsnį Tarybos sudaryti susitarimai privalomi naujosioms valstybėms narėms nuo 2004 m. gegužės 1 d. 4. Konvencijų ar dokumentų teisingumo ir vidaus reikalų srityje, kurie yra neatsiejami nuo to, kad būtų pasiekti ES sutarties tikslai, atžvilgiu iš naujųjų valstybių narių reikalaujama: a) prisijungti prie tų, kurie 2004 m. gegužės 1 d. buvo pateikti pasirašyti esamoms valstybėms narėms, ir prie tų, kuriuos parengė Taryba pagal ES sutarties VI antraštinę dalį ir rekomendavo valstybėms narėms priimti; b) įvesti administracines ir kitokias priemones, analogiškas toms, kurias 2004 m. gegužės 1 d. patvirtino esamos valstybės narės ar Taryba praktiniam bendradarbiavimui tarp valstybių narių institucijų ir organizacijų, dirbančių teisingumo ir vidaus reikalų srityje, palengvinti. 4 straipsnis Nuo 2004 m. gegužės 1 d. kiekviena naujoji valstybė narė dalyvauja Ekonominėje ir pinigų sąjungoje kaip valstybė narė, kuriai taikoma išimtis, kaip apibrėžta Konstitucijos III-197 straipsnyje. 5 straipsnis 1. Iš naujųjų valstybių narių, kurios 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo aktu prisijungė prie Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų priimtų sprendimų ir susitarimų, reikalaujama prisijungti prie visų kitų susitarimų, kuriuos esamos valstybės narės sudarė dėl Sąjungos funkcionavimo arba kurie yra susiję su jos veikla. 2. Iš naujųjų valstybių narių reikalaujama prisijungti prie EB sutarties 293 straipsnyje numatytų konvencijų ir tų, kurios yra neatsiejamos nuo to, kad būtų pasiekti EB sutarties tikslai, jeigu jos dar galioja, taip pat prie esamų valstybių narių pasirašytų Europos Bendrijų Teisingumo Teismo protokolų dėl tų konvencijų išaiškinimo ir šiuo tikslu iš jų reikalaujama pradėti derybas su esamomis valstybėmis narėmis, kad būtų padarytos atitinkamos pritaikomosios pataisos. 6 straipsnis 1. Iš naujųjų valstybių narių reikalaujama šiame protokole nustatytomis sąlygomis prisijungti prie esamų valstybių narių ir Sąjungos ar Europos atominės energijos bendrijos veikiant kartu sudarytų ar laikinai taikomų susitarimų ar konvencijų ir prie tų valstybių sudarytų susitarimų, kurie yra susiję su tais susitarimais ar konvencijomis. Dėl naujųjų valstybių narių prisijungimo prie susitarimų ar konvencijų, minimų toliau pateiktoje 4 dalyje, taip pat prie susitarimų su Baltarusija, Kinija, Čile, Mercosur ir Šveicarija, kurie veikiant kartu buvo sudaryti ar pasirašyti Bendrijos ir jos esamų valstybių narių, Taryba, vieningai veikdama valstybių narių vardu, susitaria su atitinkama trečiąja šalimi ar šalimis ar tarptautine organizacija, sudarydama protokolą, pridedamą prie tokių susitarimų ar konvencijų. Ši procedūra nepažeidžia Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos kompetencijos ir nedaro įtakos galių tarp Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos ir valstybių narių paskirstymui dėl tokių susitarimų sudarymo ateityje ar dėl bet kokių kitų pakeitimų, nesusijusių su stojimu. Komisija konsultuodamasi su komitetu, sudarytu iš valstybių narių atstovų, derasi dėl šių protokolų valstybių narių vardu remdamasi Tarybos vieningai patvirtintais derybų nurodymais. Ji perduoda protokolų projektus sudaryti Tarybai. 2. Prisijungdamos prie 1 dalyje nurodytų susitarimų ir konvencijų, naujosios valstybės narės įgyja tokias pačias teises ir įsipareigojimus, numatytus tuose susitarimuose ir konvencijose, kaip ir esamos valstybės narės. 3. Iš naujųjų valstybių narių reikalaujama šiame protokole nustatytomis sąlygomis prisijungti prie Europos ekonominės erdvės susitarimo [1]pagal to susitarimo 128 straipsnį. 4. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. ir atitinkamais atvejais iki 1 dalyje nurodytų reikalingų protokolų sudarymo naujosios valstybės narės taiko esamų valstybių narių kartu su Bendrija sudarytų susitarimų su Alžyru, Armėnija, Azerbaidžanu, Bulgarija, Kroatija, Egiptu, Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, Gruzija, Izraeliu, Jordanija, Kazachstanu, Kirgizija, Libanu, Meksika, Moldova, Maroku, Rumunija, Rusijos Federacija, San Marinu, Pietų Afrika, Pietų Korėja, Sirija, Tunisu, Turkija, Turkmėnistanu, Ukraina ir Uzbekistanu nuostatas bei kitų susitarimų, sudarytų bendrai esamų valstybių narių ir Bendrijos iki 2004 m. gegužės 1 d., nuostatas. Bet kokios šių susitarimų pritaikomosios pataisos padaromos protokolais, sudarytais su Susitariančiosiomis Šalimis pagal 1 dalies antrąją pastraipą. Jei protokolai nebuvo sudaryti iki 2004 m. gegužės 1 d., Sąjunga, Europos atominės energijos bendrija ir valstybės narės pagal savo atitinkamą kompetenciją imasi reikiamų priemonių šiai situacijai spręsti. 5. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. naujosios valstybės narės taiko dvišales sutartis ir susitarimus dėl tekstilės gaminių, sudarytus Bendrijos su trečiosiomis šalimis. Sąjungos taikomi kiekybiniai apribojimai tekstilės gaminių ir drabužių importui priderinami, atsižvelgiant į naujųjų valstybių narių įstojimą. Jei dvišalių sutarčių ir susitarimų dėl tekstilės gaminių pakeitimai neįsigalioja iki 2004 m. gegužės 1 d., Sąjunga reikiamas jos taisyklių dėl tekstilės gaminių ir drabužių importo iš trečiųjų šalių pritaikomąsias pataisas priima atsižvelgdama į naujųjų valstybių narių įstojimą. 6. Sąjungos taikomi kiekybiniai apribojimai plieno ir plieno gaminių importui priderinami atsižvelgiant į naujųjų valstybių narių plieno gaminių, kilusių iš atitinkamų tiekiančių šalių, importą paskutiniaisiais metais prieš Stojimo sutarties pasirašymą. 7. Naujųjų valstybių narių žvejybos susitarimus, iki 2004 m. gegužės 1 d. sudarytus su trečiosiomis šalimis, tvarko Sąjunga. Naujųjų valstybių narių teisės ir įsipareigojimai pagal šiuos susitarimus nepasikeičia, kol šių susitarimų nuostatos laikinai galioja toliau. Kuo greičiau ir bet kokiu atveju iki pirmojoje pastraipoje nurodytų susitarimų galiojimo pabaigos, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kiekvienu atveju priima atitinkamus europinius sprendimus dėl žvejybos pagal šiuos susitarimus tęsimo, įskaitant galimybę pratęsti kai kurių susitarimų galiojimą, tačiau ne ilgiau kaip vieneriems metams. 8. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. naujosios valstybės narės pasitraukia iš visų laisvosios prekybos sutarčių, sudarytų su trečiosiomis šalimis, įskaitant Vidurio Europos laisvosios prekybos sutartį. Kai susitarimai tarp vienos ar daugiau naujųjų valstybių narių ir vienos ar daugiau trečiųjų šalių yra nesuderinami su iš Konstitucijos ir ypač iš šio protokolo kylančiais įsipareigojimais, naujoji valstybė narė ar naujosios valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių šiems nustatytiems nesuderinamumams pašalinti. Jei naujoji valstybė narė susiduria su sunkumais derindama susitarimą, sudarytą su viena ar daugiau trečiųjų šalių iki įstojimo, ji susitarime nustatytomis sąlygomis pasitraukia iš to susitarimo. 9. Naujosios valstybės narės prireikus imasi atitinkamų priemonių pritaikyti savo poziciją tarptautinių organizacijų ir tų tarptautinių susitarimų, kurių šalimis taip pat yra Sąjunga ar Europos atominės energijos bendrija ar kitos valstybės narės, atžvilgiu pagal teises ir pareigas, kylančias dėl jų įstojimo į Sąjungą. 2004 m. gegužės 1 d. ar kuo greičiau įstojus jos pasitraukia iš tarptautinių žvejybos susitarimų ir organizacijų, kurių šalimi taip pat yra Sąjunga, išskyrus atvejus, kai jų narystė yra susijusi su kitais klausimais nei žvejyba. 7 straipsnis Institucijų priimti aktai, su kuriais yra susijusios šiame protokole nustatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos, išlaiko savo teisinį statusą; visų pirma ir toliau laikomasi tų aktų keitimo tvarkos. 8 straipsnis Kaip tai aiškina Europos Bendrijų Teisingumo Teismas ir Pirmosios instancijos teismas, 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto nuostatos, kurių tikslas ar poveikis panaikinti ar iš dalies pakeisti, kitaip nei nustatant pereinamojo laikotarpio priemonę, Bendrijos ar ES sutartimi įsteigtos Europos Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų priimtus aktus, išlieka galioti taikant šio straipsnio antrąją pastraipą. Šio straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytos nuostatos turi tą patį teisinį statusą kaip ir aktai, kuriuos jos panaikina ar iš dalies pakeičia, ir joms taikomos tos pačios taisyklės kaip ir tiems aktams. 9 straipsnis Iki 2004 m. gegužės 1 d. Bendrijos arba Europos Sąjungos sutartimi įsteigtos Europos Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų priimtų aktų tekstai ir Europos centrinio banko priimtų aktų tekstai, kurie buvo parengti čekų, estų, vengrų, latvių, lietuvių, maltiečių, lenkų, slovakų ir slovėnų kalbomis nuo šios datos yra autentiški tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitomis kalbomis parengti autentiški tekstai. 10 straipsnis Tarybos priimtu europiniu įstatymu galima panaikinti šiame protokole nustatytas pereinamojo laikotarpio nuostatas, kai jos tampa nebetaikytinomis. Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia vieningai. 11 straipsnis Pereinamuoju laikotarpiu Konstitucija ir institucijų priimti aktai taikomi su šiame protokole nustatytomis išimtimis. II ANTRAŠTINĖ DALIS NUOLATINĖS NUOSTATOS 12 straipsnis Dėl stojimo reikalingos 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto III priede išvardytų aktų adaptacijos parengiamos laikantis tame priede nustatytų gairių ir 36 straipsnyje nustatyta tvarka bei sąlygomis. 13 straipsnis 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto IV priede išvardytos priemonės taikomos tame priede nustatytomis sąlygomis. 14 straipsnis Tarybos priimtu europiniu įstatymu gali būti daromos šio protokolo nuostatų, susijusių su bendra žemės ūkio politika, adaptacijos, kurių gali prireikti pakeitus Sąjungos teisę. Taryba sprendžia vieningai pasikonsultavusi su Europos Parlamentu. III ANTRAŠTINĖ DALIS LAIKINOSIOS NUOSTATOS 15 straipsnis 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII ir XIV prieduose išvardytos priemonės naujosiose valstybėse narėse taikomos tuose prieduose nustatytomis sąlygomis. 16 straipsnis 1. Pajamos, vadinamos "Bendrojo muitų tarifo muitais ir kitais muitais", nurodytos 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos [2] 2 straipsnio 1 dalies b punkte arba atitinkamose jį keičiančio sprendimo nuostatose, apima muitus, apskaičiuotus remiantis Bendrajame muitų tarife nustatytomis normomis ir kitomis su juo susijusiomis muitų tarifo lengvatomis, kurias Sąjunga taiko naujųjų valstybių narių prekybai su trečiosiomis šalimis. 2. 2004 metams kiekvienos naujosios valstybės narės vienoda PVM apskaičiavimo bazė ir BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų) bazė, nurodytos Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies c ir d punktuose, yra lygios dviem trečdaliams metinės bazės. Kiekvienos naujosios valstybės narės BNP apskaičiavimo bazė, į kurią atsižvelgiama apskaičiuojant Jungtinei Karalystei suteiktą biudžeto disbalanso koregavimo finansavimą, paminėtą Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 5 straipsnio 1 dalyje, taip pat yra lygi dviem trečdaliams metinės bazės. 3. Nustatant įšaldytą tarifą 2004 metams pagal Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 4 dalies b punktą, naujųjų valstybių narių apribota PVM bazė apskaičiuojama remiantis dviem trečdaliais jų neapribotos PVM bazės ir dviem trečdaliais jų BNP. 17 straipsnis 1. Kad būtų atsižvelgta į naujųjų valstybių narių įstojimą, Sąjungos 2004 finansinių metų biudžetas buvo patikslintas priėmus patikslintą biudžetą, kuris įsigaliojo 2004 m. gegužės 1 d. 2. Dvylika mėnesinių PVM ir BNP grindžiamų išteklių dvyliktųjų dalių, kurias naujosios valstybės narės turi sumokėti pagal patikslintą biudžetą, numatytą 1 dalyje, taip pat atgalinio galiojimo mėnesinių dvyliktųjų dalių už 2004 m. sausio–balandžio mėnesius patikslinimai, taikomi tik esamoms valstybėms narėms, konvertuojami į aštuntąsias dalis, taikomas 2004 m. gegužės–gruodžio mėnesiais. Atgalinio galiojimo patikslinimai, padaryti dėl bet kurio vėlesnio patikslinto biudžeto, priimto 2004 metais, taip pat konvertuojami į lygias dalis, taikomas per likusią metų dalį. 18 straipsnis Kiekvieno mėnesio pirmąją darbo dieną pagal Sąjungos biudžeto išlaidų straipsnį Sąjunga sumoka Čekijai, Kiprui, Maltai ir Slovėnijai 2004 metais nuo 2004 m. gegužės 1 d. vieną aštuntąją, o 2005 ir 2006 metais – vieną dvyliktąją šių laikinų Sąjungos biudžeto kompensacijų dydžių: (milijonai eurų, 1999 m. kainomis) | | 2004 | 2005 | 2006 | Čekija | 125,4 | 178,0 | 85,1 | Kipras | 68,9 | 119,2 | 112,3 | Malta | 37,8 | 65,6 | 62,9 | Slovėnija | 29,5 | 66,4 | 35,5 | 19 straipsnis Kiekvieno mėnesio pirmąją darbo dieną pagal Sąjungos biudžeto išlaidų straipsnį Sąjunga sumoka Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai 2004 metais nuo 2004 m. gegužės 1 d. vieną aštuntąją, o 2005 ir 2006 metais – vieną dvyliktąją šių Sąjungos biudžeto specialių vienkartinių piniginių išmokų dydžių: (milijonai eurų, 1999 m. kainomis) | | 2004 | 2005 | 2006 | Čekija | 174,70 | 91,55 | 91,55 | Estija | 15,80 | 2,90 | 2,90 | Kipras | 27,70 | 5,05 | 5,05 | Latvija | 19,50 | 3,40 | 3,40 | Lietuva | 34,80 | 6,30 | 6,30 | Vengrija | 155,30 | 27,95 | 27,95 | Malta | 12,20 | 27,15 | 27,15 | Lenkija | 442,80 | 550,00 | 450,00 | Slovėnija | 65,40 | 17,85 | 17,85 | Slovakija | 63,20 | 11,35 | 11,35 | Į 1 mlrd. eurų Lenkijai ir 100 mln. eurų Čekijai sumas, įtrauktas į specialią vienkartinę piniginę išmoką, atsižvelgiama apskaičiuojant struktūrinių fondų 2004, 2005 ir 2006 metams paskirstymą. 20 straipsnis 1. Toliau išvardytos naujosios valstybės narės į Anglių ir plieno tyrimų fondą, numatytą 2002 m. vasario 27 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų Sprendime 2002/234/EAPB dėl finansinių pasekmių pasibaigus EAPB sutarties galiojimo laikui ir dėl Anglių ir plieno tyrimų fondo [3], moka šias sumas: (milijonai eurų, dabartinėmis kainomis) | Čekija | 39,88 | Estija | 2,5 | Latvija | 2,69 | Vengrija | 9,93 | Lenkija | 92,46 | Slovėnija | 2,36 | Slovakija | 20,11 | 2. Įnašai į Anglių ir plieno tyrimų fondą mokami keturiomis toliau nurodytomis dalimis pradedant 2006 m., visais atvejais – kiekvienų metų pirmo mėnesio pirmąją darbo dieną: 2006: | 15 % | 2007: | 20 % | 2008: | 30 % | 2009: | 35 %. | 21 straipsnis 1. Jeigu šiame protokole nenustatyta kitaip, po 2003 m. gruodžio 31 d. dėl naujųjų valstybių narių neprisiimami jokie finansiniai įsipareigojimai pagal Phare programą [4], Phare tarpvalstybinio bendradarbiavimo programą [5], pasirengimo narystei fondus Kiprui ir Maltai [6], ISPA programą [7] ir SAPARD programą [8]. Naujųjų valstybių narių statusas dėl išlaidų pagal pirmuosius tris finansinės perspektyvos punktus, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstituciniame susitarime [9], nuo 2004 m. sausio 1 d. prilyginamas esamų valstybių narių statusui laikantis atskirų toliau nurodytų patikslinimų ir išimčių arba kitokių šio protokolo nuostatų. Maksimalūs papildomi asignavimai pagal Finansinės perspektyvos 1, 2, 3 ir 5 punktus, susiję su plėtra, yra nurodyti 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto XV priede. Tačiau iki atitinkamos naujosios valstybės narės įstojimo pagal 2004 m. biudžetą negalima prisiimti finansinio įsipareigojimo dėl jokios programos ar institucijos. 2. 1 dalis netaikoma Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus išlaidoms pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo [10] 2 straipsnio 1 ir 2 dalis bei 3 straipsnio 3 dalį, kurios bus finansuojamos iš Bendrijos lėšų tik nuo 2004 m. gegužės 1 d. vadovaujantis šio protokolo 2 straipsniu. Tačiau šio straipsnio 1 dalis taikoma Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus išlaidoms kaimo plėtrai pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiančio bei panaikinančio tam tikrus reglamentus [11] 47a straipsnį, laikantis šio reglamento pakeitime, išdėstytame 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto II priede, nustatytų sąlygų. 3. Atsižvelgiant į 1 dalies paskutinį sakinį, naujosios valstybės narės nuo 2004 m. sausio 1 d. dalyvauja Sąjungos programose ir priemonėse, finansuojamose iš Sąjungos bendrojo biudžeto, tomis pačiomis sąlygomis kaip ir esamos valstybės narės. 4. Jei perėjimui nuo pasirengimo narystei režimo į režimą, kuris atsiranda dėl šio straipsnio taikymo, palengvinti būtinos kokios nors priemonės, Komisija patvirtina reikalingas priemones. 22 straipsnis 1. Pasirengimo narystei pagalbos pagal Phare programą, Phare tarpvalstybinio bendradarbiavimo programą ir pasirengimo narystei fondus Kiprui ir Maltai konkursų skelbimą, sutarčių sudarymą ir mokėjimus nuo 2004 m. gegužės 1 d. vykdo įgyvendinančiosios institucijos naujosiose valstybėse narėse. Komisijos vykdoma konkursų skelbimo ir sutarčių sudarymo ex-ante kontrolė nutraukiama Komisijai priėmus europinius sprendimus dėl ex-ante kontrolės nutraukimo po to, kai vadovaujantis 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1266/1999 dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją ir iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EEB) Nr. 3906/89 [12] priede nustatytais kriterijais ir sąlygomis teigiamai įvertinama Išplėsta decentralizuoto įgyvendinimo sistema (EDIS). Jei šie sprendimai nutraukti ex-ante kontrolę iki 2004 m. gegužės 1 d. nebuvo priimti, visos sutartys, pasirašytos nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki Komisijos sprendimų priėmimo dienos, laikomos neatitinkančiomis reikalavimų gauti pasirengimo narystei pagalbą. Tačiau išimtiniais atvejais, jei Komisijos sprendimai nutraukti ex-ante kontrolę iki 2004 m. gegužės 1 d. nepriimami dėl priežasčių, kurios nepriskirtinos naujosios valstybės narės valdžios institucijoms, Komisija tinkamai pagrįstais atvejais gali pripažinti, kad nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki šių sprendimų priėmimo dienos pasirašytos sutartys atitinka reikalavimus gauti pasirengimo narystei pagalbą ir šios pagalbos įgyvendinimas ribotą laikotarpį gali būti tęsiamas Komisijai vykdant konkursų skelbimo bei sutarčių sudarymo ex-ante kontrolę. 2. Iki 2004 m. gegužės 1 d. pagal 1 dalyje minėtus pasirengimo narystei finansinius instrumentus prisiimtus bendrus biudžetinius įsipareigojimus, įskaitant vėlesnių atskirų po 2004 m. gegužės 1 d. įvykdytų teisinių įsipareigojimų ir mokėjimų įforminimą bei registravimą, toliau reglamentuoja pasirengimo narystei finansinių instrumentų taisyklės bei reglamentai ir jie iki atitinkamų programų bei projektų galutinio užbaigimo įskaitomi į atitinkamus biudžeto skyrius. Nepaisant to, viešųjų pirkimų procedūros, pradėtos po 2004 m. gegužės 1 d., vykdomos vadovaujantis atitinkamais Sąjungos teisės aktais. 3. 1 dalyje minėtos pasirengimo narystei pagalbos paskutinysis planavimas atliekamas visiems paskutiniesiems kalendoriniams metams iki 2004 m. gegužės 1 d.. Sutartys dėl suplanuotose programose numatytų priemonių turės būti sudarytos per dvejus tolesnius metus, o mokėjimai atlikti taip, kaip numatyta finansiniame memorandume [13], paprastai – iki trečiųjų metų po įsipareigojimo prisiėmimo pabaigos. Sutarčių sudarymo laikotarpis nepratęsiamas. Išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais mokėjimų terminas gali būti pratęstas ribotam laikotarpiui. 4. Kad būtų užtikrintas reikiamas 1 dalyje minėtų finansinių instrumentų bei ISPA programos užbaigimas, taip pat sklandus perėjimas nuo iki 2004 m. gegužės 1 d. taikomų taisyklių prie po 2004 m. gegužės 1 d. taikomų taisyklių, Komisija gali imtis visų reikalingų priemonių užtikrinti, kad naujosiose valstybėse narėse ilgiausiai penkiolika mėnesių po 2004 m. gegužės 1 d. būtų išlaikytas būtinas personalas. Šiuo laikotarpiu pareigūnams, kurie paskirti į pareigas naujosiose valstybėse narėse iki 2004 m. gegužės 1 d. ir kurie turi likti tose pareigose minėtose valstybėse po šios dienos, išimties tvarka taikomos tos pačios finansinės bei materialinės sąlygos, kurias Komisija taikė iki 2004 m. gegužės 1 d. vadovaudamasi Reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 [14] nustatytų Europos Bendrijų pareigūnų pareiginių nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų X priedu. Administracinės išlaidos, įskaitant darbo užmokestį kitam personalui, reikalingos pasirengimo narystei pagalbos valdymui, už visus 2004 m. ir iki 2005 m. liepos mėn. pabaigos padengiamos pagal atitinkamų pasirengimo narystei biudžetų punktą "paramos išlaidos operacijoms" (ankstesnė biudžeto B dalis) arba analogiškus punktus, skirtus 1 dalyje minėtiems finansiniams instrumentams bei ISPA programai. 5. Jei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 patvirtintų projektų pagal tą instrumentą finansuoti nebegalima, jie gali būti integruojami į kaimo plėtros planavimą ir finansuojami iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo. Jei dėl to reikalingos specialios pereinamojo laikotarpio priemonės, jas Komisija patvirtina 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų [15], 50 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 23 straipsnis 1. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2006 m. pabaigos Sąjunga naujosioms valstybėms narėms teikia laikiną finansinę pagalbą (toliau – Pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonė), skirtą vystyti ir stiprinti jų administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos teisę ir užtikrinti jų vykdymą bei skatinti keitimąsi geriausia patirtimi. 2. Pagalba skiriama ilgalaikiam poreikiui stiprinti institucinius gebėjimus tam tikrose srityse priemonėmis, kurios negali būti finansuojamos iš Struktūrinių fondų, ypač šiose srityse: a) teisingumas ir vidaus reikalai (teismų sistemos stiprinimas, išorės sienų kontrolė, kovos su korupcija strategija, teisėsaugos pajėgumų stiprinimas); b) finansų kontrolė; c) Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos finansinių interesų apsauga ir kova su sukčiavimu; d) vidaus rinka, įskaitant muitų sąjungą; e) aplinkosauga; f) veterinarijos tarnybų ir administracinių gebėjimų, susijusių su maisto sauga, stiprinimas; g) žemės ūkio ir kaimo plėtros administracinės ir kontrolės struktūros, įskaitant Integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS); h) branduolinė sauga (už branduolinę saugą atsakingų valdžios institucijų, joms techninę paramą teikiančių organizacijų bei radioaktyvių atliekų tvarkymo valstybinių institucijų veiksmingumo ir kompetencijos stiprinimas); i) statistika; j) viešojo administravimo stiprinimas pagal poreikius, kurie nurodyti Komisijos išsamioje monitoringo ataskaitoje ir kurių neapima struktūriniai fondai. 3. Sprendimai dėl pagalbos pagal Pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonę priimami vadovaujantis 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3906/89 dėl ekonominės pagalbos tam tikroms Vidurio ir Rytų Europos šalims [16] 8 straipsnyje nustatyta tvarka. 4. Programa įgyvendinama vadovaujantis Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [17] 53 straipsnio 1 dalies a ir b punktais arba jį pakeičiančiu europiniu įstatymu. Institucinei plėtrai skirtiems poriniams projektams tarp valstybinių institucijų toliau taikoma kvietimo teikti pasiūlymus per informacinių punktų valstybėse narėse tinklą tvarka, kaip nustatyta Bendruosiuose susitarimuose su esamomis valstybėmis narėmis dėl pasirengimo narystei pagalbos. Pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonei skirti asignavimai įsipareigojimams 1999 m. kainomis yra 200 mln. eurų 2004 m., 120 mln. eurų – 2005 m. ir 60 mln. eurų – 2006 m. Metinius asignavimus pagal finansinę perspektyvą, kaip nustatyta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstituciniame susitarime, sankcionuoja biudžeto valdymo institucija. 24 straipsnis 1. Šiuo dokumentu nustatoma Šengeno priemonė – laikinas instrumentas padėti paramą gaunančioms valstybėms narėms nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2006 m. pabaigos finansuoti naujoms Sąjungos išorės sienoms skirtas priemones, susijusias su Šengeno acquis įgyvendinimu ir išorės sienos kontrole. Kad būtų ištaisyti trūkumai, nurodyti pasirengimo dalyvauti Šengeno sistemoje procese, pagal Šengeno priemonę gali būti finansuojamos toliau nurodytos priemonės: a) investicijos į sienos perėjimo infrastruktūros ir susijusių pastatų statybą, renovaciją arba modernizavimą; b) investicijos į bet kokios rūšies veiklos priemones (pvz., laboratorijos įrangą, paieškos priemones, Šengeno informacinės sistemos SIS II kompiuterinę ir programinę įrangą, transporto priemones); c) pasieniečių rengimas; d) parama, skirta logistikos ir operacijų išlaidoms padengti. 2. Toliau nurodytoms pagalbą gaunančioms valstybėms narėms pagal Šengeno priemonę kaip vienkartinė išmoka mokamos šios sumos: (milijonai eurų, 1999 m. kainomis) | | 2004 | 2005 | 2006 | Estija | 22,9 | 22,9 | 22,9 | Latvija | 23,7 | 23,7 | 23,7 | Lietuva | 44,78 | 61,07 | 29,85 | Vengrija | 49,3 | 49,3 | 49,3 | Lenkija | 93,34 | 93,33 | 93,33 | Slovėnija | 35,64 | 35,63 | 35,63 | Slovakija | 15,94 | 15,93 | 15,93 | 3. Paramą gaunančios valstybės narės atsako už atskirų operacijų pasirinkimą ir įgyvendinimą vadovaujantis šiuo straipsniu. Jos taip pat atsako už Šengeno priemonės naudojimo koordinavimą su pagalba pagal kitas Sąjungos priemones, užtikrinant suderinamumą su Sąjungos politika ir priemonėmis bei finansinio reglamento, taikomo Europos Bendrijų bendrajam biudžetui ar jį pakeičiančio europinio įstatymo laikymąsi. Vienkartinės išmokos panaudojamos per trejus metus nuo pirmosios išmokos dienos ir Komisija susigrąžina visas nepanaudotas arba nepagrįstai išleistas lėšas. Paramą gaunančios valstybės narės ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo trejų metų termino pabaigos pateikia išsamią vienkartinių išmokų panaudojimo ataskaitą su išlaidas pateisinančiu dokumentu. Paramą gaunanti valstybė vykdo šias pareigas nepažeisdama Komisijos atsakomybės už Sąjungos biudžeto įgyvendinimą ir vadovaudamasi minėto finansinio reglamento, ar reglamentą pakeičiančio europinio įstatymo nuostatomis, taikomoms decentralizuotam valdymui. 4. Komisija pasilieka tikrinimo, kurį atlieka Kovos su sukčiavimu biuras (OLAF), teisę. Komisija ir Audito Rūmai nustatyta tvarka taip pat gali vykdyti patikrinimus vietoje. 5. Komisija gali patvirtinti technines nuostatas, reikalingas šiai pereinamajai priemonei vykdyti. 25 straipsnis 18, 19, 23 ir 24 straipsniuose nurodytos sumos kiekvienais metais tikslinamos kaip techninio patikslinimo, numatyto 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinio susitarimo 15 punkte, dalis. 26 straipsnis 1. Jei per trejų metų laikotarpį nuo 2004 m. gegužės 1 d. kuriame nors ūkio sektoriuje kils didelių sunkumų, kurie gali užsitęsti arba kurie galėtų labai pakenkti kurio nors regiono ekonominei padėčiai, naujoji valstybė narė gali prašyti oficialaus leidimo imtis apsaugos priemonių padėčiai ištaisyti ir atitinkamam sektoriui prie vidaus rinkos ekonomikos pritaikyti. Esant tokioms pačioms aplinkybėms, bet kuri esama valstybė narė gali prašyti oficialaus leidimo imtis apsaugos priemonių vienos ar kelių naujųjų valstybių narių atžvilgiu. 2. Suinteresuotos valstybės narės prašymu Komisija skubos tvarka priima europinius reglamentus ar sprendimus, nustatančius jos manymu būtinas apsaugos priemones, nurodydama jų įgyvendinimo aplinkybes ir būdą. Kilus dideliems ekonominiams sunkumams ir atitinkamai valstybei narei pateikus konkretų prašymą, Komisija priima sprendimą per penkias darbo dienas nuo atitinkamo prašymo kartu su atitinkama paaiškinamąja informacija gavimo. Tokiu būdu patvirtintų priemonių imamasi nedelsiant, atsižvelgiant į visų atitinkamų šalių interesus ir nesiimant pasienio kontrolės priemonių. 3. Pagal 2 dalį leistos taikyti priemonės gali apimti išimtis Konstitucijos ir ypač šio protokolo taisyklėms tokiu mastu ir tokiems laikotarpiams, kurie yra būtini 1 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti. Pirmenybė teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai sutrikdys vidaus rinkos veikimą. 27 straipsnis Jei naujoji valstybė narė neįvykdo stojimo derybų kontekste prisiimtų įsipareigojimų, įskaitant kokių nors įsipareigojimų bet kurioje sektorių politikoje, susijusioje su tarpvalstybinį poveikį turinčia ekonomine veikla, ir tai labai sutrikdo vidaus rinkos veikimą arba sukelia realų tokio sutrikdymo pavojų, Komisija, gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą arba savo pačios iniciatyva, trejų metų nuo 2004 m. gegužės 1 d. laikotarpiu gali priimti europinius reglamentus ar sprendimus, nustatančius reikiamas priemones. Priemonės turi būti proporcingos ir prioritetas teikiamas vidaus rinkos veikimą mažiausiai trikdančioms priemonėms bei, atitinkamais atvejais, esamų sektorių apsaugos schemų taikymui. Tokios apsaugos priemonės neturi tapti savavališkos diskriminacijos arba užslėpto prekybos tarp valstybių narių ribojimo priemonėmis. Priemonės taikomos tik tiek, kiek jų būtinai reikia, ir bet kuriuo atveju panaikinamos, kai įvykdomas atitinkamas įsipareigojimas. Tačiau jos gali būti taikomos ir pasibaigus pirmojoje pastraipoje minėtam laikotarpiui, kol neįvykdomi atitinkami įsipareigojimai. Atsižvelgdama į naujosios valstybės narės pasiektą pažangą vykdant savo įsipareigojimus, Komisija taikomas priemones gali atitinkamai priderinti. Komisija tinkamu laiku prieš panaikindama apsaugos priemones nustatančius europinius reglamentus ar sprendimus informuoja Tarybą ir tinkamai atsižvelgia į visas Tarybos dėl to pareikštas pastabas. 28 straipsnis Jei pagrindų sprendimų ar bet kokių kitų atitinkamų įsipareigojimų, bendradarbiavimo dokumentų, sprendimų, susijusių su abipusiu pripažinimu baudžiamosios teisės srityje pagal ES sutarties VI antraštinę dalį, direktyvų ir reglamentų, susijusių su abipusiu pripažinimu civilinėse bylose pagal EB sutarties IV antraštinę dalį ir Konstitucijos III dalies III antraštinės dalies IV skyriaus 3 ir 4 skirsnių pagrindu priimtų europinių įstatymų ir pagrindų įstatymų, perkėlimas, įgyvendinimo būklė ar taikymas naujojoje valstybėje narėje susijęs su dideliais trūkumais arba kokiu nors realiu tokių trūkumų pavojumi, Komisija, gavusi pagrįstą valstybės narės prašymą arba savo pačios iniciatyva ir pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, trejų metų nuo 2004 m. gegužės 1 d. laikotarpiu gali priimti europinius reglamentus ar sprendimus, nustatančius reikiamas priemones, nurodydama jų įgyvendinimo aplinkybes ir būdą. Šios priemonės gali būti laikinas atitinkamų nuostatų ir sprendimų taikymo sustabdymas santykiuose tarp naujosios valstybės narės ir kurios nors kitos valstybės narės arba valstybių narių, nepakenkiant glaudaus teisminio bendradarbiavimo tąsai. Priemonės taikomos tik tiek, kiek jų būtinai reikia, ir bet kuriuo atveju panaikinamos, kai trūkumai ištaisomi. Tačiau jos gali būti taikomos ir pasibaigus pirmojoje pastraipoje minėtam laikotarpiui, kol yra trūkumų. Atsižvelgdama į naujosios valstybės narės pasiektą pažangą ištaisant nustatytus trūkumus, Komisija taikomas priemones gali atitinkamai priderinti pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis. Komisija tinkamu laiku prieš panaikindama apsaugos priemones informuoja Tarybą ir tinkamai atsižvelgia į visas Tarybos dėl to pareikštas pastabas. 29 straipsnis Kad nebūtų trukdoma vidaus rinkai tinkamai veikti, naujųjų valstybių narių vidaus taisyklių laikymosi užtikrinimas 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto V – XIV prieduose nurodytais pereinamaisiais laikotarpiais neturi tapti pasienio kontrole tarp valstybių narių. 30 straipsnis Jei pereinamojo laikotarpio priemonės yra būtinos perėjimui nuo esamo režimo naujosiose valstybėse prie režimo, kuris atsiranda dėl bendros žemės ūkio politikos taikymo pagal šiame protokole išdėstytus reikalavimus, palengvinti, Komisija tokias priemones patvirtina pagal 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo [18] 42 straipsnio 2 dalį ar prireikus atitinkamuose kitų reglamentų dėl bendro žemės ūkio rinkų organizavimo ar juos pakeičiančių europinių įstatymų straipsniuose nustatyta tvarka ar pagal atitinkamą procedūrą, nustatytą taikytinuose teisės aktuose. Šiame straipsnyje nurodytų pereinamojo laikotarpio priemonių galima imtis trejų metų laikotarpiu nuo 2004 m. gegužės 1 d. , ir jos taikomos tik tuo laikotarpiu. Tarybos priimtu europiniu įstatymu šis laikotarpis gali būti pratęstas. Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia vieningai. 31 straipsnis Jei pereinamojo laikotarpio priemonės yra būtinos perėjimui nuo esamo režimo naujosiose valstybėse prie režimo, kuris atsiranda dėl Sąjungos veterinarijos ir fitosanitarijos taisyklių taikymo, palengvinti, Komisija tokias priemones patvirtina pagal atitinkamą procedūrą, nustatytą taikytinuose teisės aktuose. Šių priemonių galima imtis per trejus metus nuo 2004 m. gegužės 1 d., ir jos taikomos tik tuo laikotarpiu. 32 straipsnis 1. 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto XVI priede išvardytų komitetų, grupių ir kitų organų naujų narių kadencija baigiasi kartu 2004 m. gegužės 1 d. pareigas einančių narių kadencija. 2. 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto XVII priede išvardytų komitetų ir grupių, sukurtų Komisijos, naujų narių kadencija baigiasi kartu su 2004 m. gegužės 1 d. pareigas einančių narių kadencija. IV ANTRAŠTINĖ DALIS INSTITUCIJŲ PRIIMTŲ AKTŲ TAIKYMO SĄLYGOS 33 straipsnis Nuo 2004 m. gegužės 1 d. naujosioms valstybėms narėms laikoma, kad joms yra skirtos direktyvos ir sprendimai, kaip apibrėžta EB sutarties 249 straipsnyje ir EAEB sutarties 161 straipsnyje, jei tos direktyvos ir sprendimai buvo skirti visoms esamoms valstybėms narėms. Išskyrus direktyvas ir sprendimus, kurie įsigalioja pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį ir straipsnio 2 dalį, laikoma, kad 2004 m. gegužės 1 d. naujosioms valstybėms narėms apie tokias direktyvas ir sprendimus buvo pranešta. 34 straipsnis Naujosios valstybės narės taiko priemones, būtinas, kad nuo 2004 m. gegužės 1 d. jos pradėtų laikytis direktyvų ir sprendimų, kaip apibrėžta EB sutarties 249 straipsnyje ir EAEB 161 straipsnyje, jei 15 straipsnyje nurodytuose prieduose arba kuriose nors kitose šio protokolo nuostatose nenustatytas kitoks terminas. 35 straipsnis Jei nenumatyta kitaip, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima reikalingus europinius reglamentus ir sprendimus, skirtus 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto III ir IV prieduose pateiktoms ir šio protokolo 12 bei 13 straipsniuose nurodytoms nuostatoms įgyvendinti. 36 straipsnis 1. Kai iki 2004 m. gegužės 1 d. priimtus institucijų aktus dėl stojimo reikia pritaikyti, o reikalingos adaptacijos šiame protokole arba jo prieduose nebuvo numatytos, šios adaptacijos daromos 2 dalyje nustatyta tvarka. Šios adaptacijos įsigalioja nuo 2004 m. gegužės 1 d. 2. Taryba kvalifikuota balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu, arba Komisija, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių institucijų priėmė pirminius aktus, šiuo tikslu priima reikiamus aktus. 37 straipsnis Apie įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtintas nuostatas, skirtas naujųjų valstybių narių teritorijoje užtikrinti darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsaugą nuo jonizuojančios spinduliuotės keliamų pavojų, pagal EAEB sutarties 33 straipsnį tos valstybės Komisijai praneša per tris mėnesius nuo 2004 m. gegužės 1 d. ANTROJI DALIS NUOSTATOS DĖL PROTOKOLŲ, PRIDEDAMŲ PRIE 2003 M. BALANDŽIO 16 D. STOJIMO AKTO I ANTRAŠTINĖ DALIS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS DĖL EUROPOS INVESTICIJŲ BANKO 38 straipsnis Ispanijos Karalystė sumoka 309686775 eurų kaip savo įnašą į kapitalą, mokamą jos pasirašyto kapitalo padidinimui. Šis įnašas sumokamas aštuoniomis lygiomis dalimis, mokant 2004 m. rugsėjo 30 d., 2005 m. rugsėjo 30 d., 2006 m. rugsėjo 30 d., 2007 m. rugsėjo 31 d., 2007 m. rugsėjo 30 d., 2008 m. kovo 31 d., 2008 m. rugsėjo 30 d. ir 2009 m. kovo 31 d. Ispanijos Karalystė aštuoniomis lygiomis dalimis pirmiau nurodytomis dienomis į atsargas ir atsargoms lygiaverčius atidėjinius ir į šioms atsargomis ir atidėjiniams asignuotiną sumą, atitinkančią pelno (nuostolio) ataskaitos likutį 2004 m. balandžio mėnesio pabaigoje, nurodytą Banko balanse, sumoka tokias sumas, kurios atitinka 4,1292 % atsargų ir atidėjinių. 39 straipsnis Nuo 2004 m. gegužės 1 d. naujosios valstybės narės sumoka šias sumas kaip dalį savo kapitalo įnašo į Europos investicijų banko statuto 4 straipsnyje nurodytą pasirašytą kapitalą: Lenkija | 170563175 eurų | Čekija | 62939275 eurų | Vengrija | 59543425 eurų | Slovakija | 21424525 eurų | Slovėnija | 19890750 eurų | Lietuva | 12480875 eurų | Kipras | 9169100 eurų | Latvija | 7616750 eurų | Estija | 5882000 eurų | Malta | 3490200 eurų | Šie įnašai sumokami aštuoniomis lygiomis dalimis, mokant 2004 m. rugsėjo 30 d., 2005 m. rugsėjo 30 d., 2006 m. rugsėjo 30 d., 2007 m. kovo 31 d., 2007 m. rugsėjo 30 d., 2008 m. kovo 31 d., 2008 m. rugsėjo 30 d. ir 2009 m. kovo 31 d. 40 straipsnis Naujosios valstybės narės aštuoniomis lygiomis dalimis 39 straipsnyje nurodytomis dienomis į atsargas ir atsargoms lygiaverčius atidėjinius ir į šioms atsargomis ir atidėjiniams asignuotiną sumą, atitinkančią pelno (nuostolio) ataskaitos likutį 2004 m. balandžio mėnesio pabaigoje, nurodytą Banko balanse, sumoka tokias sumas, kurios atitinka tokius atsargų ir atidėjinių procentinius dydžius: Lenkija | 2,2742 % | Čekija | 0,8392 % | Vengrija | 0,7939 % | Slovakija | 0,2857 % | Slovėnija | 0,2652 % | Lietuva | 0,1664 % | Kipras | 0,1223 % | Latvija | 0,1016 % | Estija | 0,0784 % | Malta | 0,0465 % | 41 straipsnis Išskyrus atvejus, kai spręsdama vieningai Valdytojų taryba nustato išimtį, Ispanijos Karalystė ir naujosios valstybės narės sumoka 38, 39 ir 40 straipsniuose nurodytą kapitalą ir sumas eurais grynaisiais pinigais. II ANTRAŠTINĖ DALIS DĖL ČEKIJOS PLIENO PRAMONĖS RESTRUKTŪRIZAVIMO 42 straipsnis 1. Nepaisant Konstitucijos III-167 ir III-168 straipsnių, valstybės pagalba, kurią 1997–2003 m. laikotarpiu Čekija suteikė atskiroms Čekijos plieno pramonės dalims jų restruktūrizavimui, laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu: a) Europos sutarties, steigiančios Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Čekijos Respublikos asociaciją [19], 2 protokolo dėl EAPB prekių 8 straipsnio 4 dalyje numatytas laikotarpis buvo pratęstas iki 2004 m. gegužės 1 d., b) restruktūrizavimo plane, kuriuo remiantis pirmiau minėto Protokolo galiojimas buvo pratęstas, išdėstytų sąlygų yra laikomasi 2002–2006 m. laikotarpiu, c) yra įvykdytos šioje antraštinėje dalyje išdėstytos sąlygos, ir d) restruktūrizavimui skirta valstybės pagalba negali būti teikiama Čekijos plieno pramonei po 2004 m. gegužės 1 d. 2. Čekijos plieno sektoriaus restruktūrizavimas, kaip apibrėžta 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 2 1 priede išvardytų bendrovių (toliau – bendrovės gavėjos) individualiuose verslo planuose ir laikantis šioje antraštinėje dalyje išdėstytų sąlygų, baigiamas ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. (toliau – restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga). 3. Tik bendrovės gavėjos turi teisę gauti valstybės pagalbą pagal Čekijos plieno pramonės restruktūrizavimo programą. 4. Bendrovė gavėja negali: a) susijungimo su bendrove, kuri neįtraukta į 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 2 1 priedą, atveju – perduoti pagalbos, suteiktos bendrovei gavėjai, teikiamą naudą; b) perimti bendrovės, kuri neįtraukta į 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 2 1 priedą ir kuriai paskelbtas bankrotas iki 2006 m. gruodžio 31 d., turtą. 5. Bet kokio vėlesnio bet kurios iš bendrovių gavėjų privatizavimo atveju laikomasi šioje antraštinėje dalyje apibrėžtų sąlygų ir principų, susijusių su perspektyvumu, valstybės pagalba ir pajėgumų mažinimu. 6. Bendras restruktūrizavimo pagalbos dydis, kuris bus suteikiamas bendrovėms gavėjoms, nustatomas remiantis pagrindimu, išdėstytu patvirtintame Čekijos plieno pramonės restruktūrizavimo plane ir Tarybos patvirtintuose individualiuose verslo planuose. Tačiau bet kuriuo atveju 1997–2003 m. laikotarpiu suteikta pagalba neturi viršyti 14147425201 CZK. Iš šios bendros sumos bendrovė Nová Huť gauna iki 5700075201 CZK, Vitkovice Steel gauna iki 8155350000 CZK, o Válcovny Plechu Frýdek Místek – iki 292000000 CZK atsižvelgiant į reikalavimus, išdėstytus patvirtintame restruktūrizavimo plane. Pagalba teikiama tik vieną kartą. Čekija neteikia jokios kitos restruktūrizavimui skirtos valstybės pagalbos Čekijos plieno pramonei. 7. Grynasis pajėgumų sumažinimas, kurį Čekijos Respublika turi pasiekti 1997–2006 m. laikotarpiu gataviems gaminiams, yra 590000 tonų. Pajėgumų mažinimas matuojamas remiantis tik galutiniu gamybos įrengimų uždarymu juos fiziškai sunaikinant taip, kad tų įrengimų nebegalima būtų atstatyti panaudojimui. Plieno gamybos bendrovės bankroto paskelbimas nereiškia pajėgumų sumažinimo. Pirmiau minėtas grynojo pajėgumų sumažinimo lygis, kartu su bet kokiu kitu pajėgumų mažinimu, pripažintu būtinu restruktūrizavimo programose, vykdomas laikantis 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 2 2 priede nurodyto tvarkaraščio. 8. Čekija iki įstojimo dienos panaikina prekybos kliūtis anglių rinkoje laikydamasi acquis, kad Čekijos plieno gamybos bendrovės galėtų įsigyti anglių tarptautinės rinkos kainomis. 9. Įgyvendinamas bendrovei gavėjai Nová Huť skirtas verslo planas. Konkrečiai: a) Vysoké Pece Ostrava gamykla įtraukiama į Nová Huť organizacinę struktūrą įgyjant visišką nuosavybę. Šiam susijungimui nustatoma data, įskaitant atsakomybės už jo įgyvendinimą priskyrimą; b) restruktūrizavimo pastangos sutelkiamos: i) Nová Huť bendrovei plėtoti, kad jos veikla nuo gamybos būtų orientuojama į rinką, taip pat našumui ir jos valdymo efektyvumui gerinti, įskaitant didesnį skaidrumą dėl sąnaudų, ii) Nová Huť produkcijos asortimentui persvarstyti ir patekti i aukštesnės pridėtinės vertės gaminių rinkas, iii) Nová Huť būtinoms investicijoms, kad per trumpą laiką po Stojimo sutarties pasirašymo būtų pasiekta aukštesnė gatavų gaminių kokybė; c) įgyvendinamas užimtumo restruktūrizavimas; tokie našumo lygiai, kuriuos pasiekė Sąjungos plieno pramonė gaminių grupėse, turi būti pasiekti iki 2006 m. gruodžio 31 d., remiantis atitinkamų bendrovių gavėjų konsoliduotais skaičiais; d) atitinkamo Bendrijos acquis aplinkosaugos srityje laikymasis pasiekiamas iki 2004 m. gegužės 1 d., įskaitant būtinas investicijas, aptartas verslo plane. Būtinos ateities investicijos, susijusios su ITPK, taip pat turi būti atliekamos pagal verslo planą, kad iki 2007 m. lapkričio 1 d. būtų pradėta laikytis 1996 m. rugsėjo 24 d. Direktyvos 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės [20]. 10. Įgyvendinamas bendrovei gavėjai Vitkovice Steel skirtas verslo planas. Konkrečiai: a) Duo Mill galutinai uždaroma ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. Jei bendrovę įsigyja strateginis investuotojas, uždarius iki minėtos datos sudaromos sąlygos pirkimo sutarčiai; b) restruktūrizavimo pastangos sutelkiamos: i) tiesioginių pardavimų didinimui ir didesniam dėmesiui sąnaudoms mažinti, nes tai yra svarbu siekiant efektyvesnio valdymo, ii) prisitaikyti prie rinkos paklausos ir pereiti prie didesnės pridėtinės vertės gaminių, iii) pasiūlytoms investicijoms antriniam plieno gamybos procesui perkelti iš 2004 m. į 2003 m., kad bendrovė labiau galėtų konkuruoti gaminių kokybe nei jų kaina; c) atitinkamo Bendrijos acquis aplinkosaugos srityje laikymasis pasiekiamas iki 2004 m. gegužės 1 d., įskaitant būtinas investicijas, aptartas verslo plane, apimančias ateities investicijų, susijusių su ITPK, poreikį. 11. Įgyvendinamas bendrovei gavėjai Válcovny Plechu Frýdek Mistek (VPFM) skirtas verslo planas. Konkrečiai: a) Karšto valcavimo gamyklos Nr. 1 ir Nr. 2 galutinai uždaromos ne vėliau kaip iki 2004 m. pabaigos; b) restruktūrizavimo pastangos sutelkiamos: i) būtinoms investicijoms, kad per trumpą laiką po Stojimo sutarties pasirašymo būtų pasiekta aukštesnė gatavų gaminių kokybė, ii) prioritetu įgyvendinti svarbiausias identifikuotas pelno didinimo galimybes (įskaitant užimtumo restruktūrizavimą, sąnaudų mažinimą, našumo didinimą ir paskirstymo perorientavimą). 12. Bet kokiems vėlesniems bendro restruktūrizavimo plano ir individualių planų pakeitimams turi pritarti Komisija ir, tam tikrais atvejais, Taryba. 13. Restruktūrizavimo įgyvendinimas vyksta visiško skaidrumo sąlygomis ir vadovaujantis pripažintais rinkos ekonomikos principais. 14. Komisija ir Taryba, vadovaudamasi 15–18 dalimis, atidžiai stebi restruktūrizavimo įgyvendinimą ir šioje antraštinėje dalyje išdėstytų sąlygų, susijusių su perspektyvumu, valstybės pagalba ir pajėgumų mažinimu, vykdymą prieš ir po 2004 m. gegužės 1 d. iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Dėl to Komisija teikia ataskaitas Tarybai. 15. Komisija ir Taryba stebi 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 2 3 priede išdėstytus restruktūrizavimo rodiklius. Nuorodos minėtame priede į protokolo 16 punktą reiškia nuorodas į šio straipsnio 16 dalį. 16. Monitoringas apima nepriklausomą vertinimą, kuris turi būti atliktas 2003, 2004, 2005 ir 2006 m. Komisijos nustatytas perspektyvumo testas yra svarbus elementas užtikrinant perspektyvumą. 17. Čekija su Komisija bendradarbiauja su visomis monitoringo struktūromis. Konkrečiai: a) Čekija iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 15 d. ir rugsėjo 15 d., teikia Komisijai pusmečio ataskaitas apie bendrovių gavėjų restruktūrizavimą, b) pirmoji ataskaita Komisijai pateikiama ne vėliau kaip iki 2003 m. kovo 15 d., o paskutinė ataskaita – ne vėliau kaip iki 2007 m. kovo 15 d., išskyrus atvejus, kai Komisija nusprendžia kitaip, c) ataskaitose pateikiama visa informacija, būtina restruktūrizavimo procesui ir pajėgumų mažinimui bei naudojimui stebėti, taip pat pakankami finansiniai duomenys, kad galima būtų įvertinti, ar šioje antraštinėje dalyje išdėstytos sąlygos ir reikalavimai buvo įvykdyti. Ataskaitose pateikiama bent ta informacija, kuri išdėstyta 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 2 4 priede, ir kurią Komisija turi teisę pakeisti remdamasi monitoringo proceso metu įgyta patirtimi. Kartu su bendrovių gavėjų individualiomis veiklos ataskaitomis taip pat pateikiama ataskaita apie bendrą Čekijos plieno sektoriaus padėtį, įskaitant naujausius makroekonominius pokyčius, d) Čekija įpareigoja bendroves gavėjas atskleisti visus svarbius duomenis, kurie kitokiomis aplinkybėmis galėtų būti laikomi konfidencialiais. Teikdama ataskaitas Tarybai, Komisija užtikrina, kad nebūtų atskleista konfidenciali informacija apie konkrečią bendrovę. 18. Komisija bet kuriuo metu gali nuspręsti paskirti nepriklausomą konsultantą monitoringo rezultatams įvertinti, bet kokiam būtinam tyrimui atlikti bei apie tai informuoti Komisiją ir Tarybą. 19. Jei Komisija, remdamasi straipsnio 17 dalyje minėtomis ataskaitomis, nustato reikšmingus nukrypimus nuo finansinių rodiklių, kuriais remiantis buvo įvertintas perspektyvumas, ji gali pareikalauti, kad Čekija imtųsi reikiamų priemonių atitinkamų bendrovių gavėjų restruktūrizavimo priemonių vykdymui užtikrinti. 20. Jei monitoringas atskleidžia, kad: a) sąlygos dėl šioje antraštinėje dalyje išdėstytų pereinamojo laikotarpio priemonių nebuvo įvykdytos, arba kad b) įsipareigojimų, prisiimtų pratęsiant laikotarpį, per kurį Čekija pagal Europos sutartį, steigiančią Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Čekijos Respublikos asociaciją [21] išskirtiniu atveju gali teikti valstybės paramą savo plieno pramonės restruktūrizavimui, nebuvo laikytasi, arba kad c) Čekija restruktūrizavimo laikotarpiu teikė papildomą įsipareigojimus pažeidžiančią valstybės pagalbą plieno pramonei ir, konkrečiai, bendrovėms gavėjoms, šioje antraštinėje dalyje išdėstytos pereinamojo laikotarpio priemonės negalioja. Komisija imasi reikiamų priemonių, įpareigojančių atitinkamą bendrovę grąžinti bet kokią pagalbą, suteiktą pažeidžiant šioje antraštinėje dalyje išdėstytas sąlygas. III ANTRAŠTINĖ DALIS DĖL JUNGTINĖS DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖS SUVERENIŲ BAZIŲ TERITORIJŲ KIPRE 43 straipsnis 1. Jungtinės Karalystės suverenios bazių teritorijos yra Sąjungos muitų teritorijos dalis ir dėl to joms taikomi 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 3 priedo I dalyje išvardinti Sąjungos priimti muitų ir bendrosios prekybos politikos aktai su šiame priede išdėstytais pakeitimais. Minėtame priede nuoroda į "šį protokolą" reiškia nuorodą į šią antraštinę dalį. 2. Jungtinės Karalystės suverenioms bazių teritorijoms taikomi 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 3 priedo antroje dalyje išvardinti Sąjungos aktai dėl apyvartos mokesčių, akcizų ir kitų netiesioginio apmokestinimo formų su šiame priede išdėstytais pakeitimais, taip pat atitinkamos Kiprui taikomos nuostatos, išdėstytos minėtame protokole. 3. 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 3 priedo trečiojoje dalyje išvardinti Sąjungos aktai iš dalies pakeičiami taip, kaip išdėstyta minėtame priede, kad Jungtinė Karalystė galėtų toliau taikyti Sutartimi dėl Kipro Respublikos sukūrimo (toliau – Sukūrimo sutartis) suteiktas lengvatas ir atleidimus nuo mokesčių ir rinkliavų už jos pajėgoms ir susijusiam personalui tiekiamus reikmenis. 44 straipsnis Konstitucijos III-225 – III-232 straipsniai kartu su tuo pagrindu priimtomis nuostatomis ir pagal Konstitucijos III-278 straipsnio 4 dalies b punktą priimtos nuostatos taikomos suverenioms bazių teritorijoms. 45 straipsnis Jungtinės Karalystės suvereniose bazių teritorijose gyvenantys arba dirbantys asmenys, kuriems pagal susitarimus, pasiektus remiantis Sukūrimo sutartimi, ir su tuo susijusį 1960 m. rugpjūčio 16 d. pasikeitimą notomis taikomi Kipro Respublikos socialinės apsaugos teisės aktai, taikant 1971 m. birželio 14 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje [22], laikomi gyvenančiais arba dirbančiais Kipro Respublikos teritorijoje. 46 straipsnis 1. Kipro Respublika netikrina asmenų, kertančių jos sausumos ir jūros sienas su Jungtinės Karalystės suvereniomis bazių teritorijomis, ir tokiems asmenims netaikomi jokie Sąjungos apribojimai dėl išorės sienų kirtimo. 2. Jungtinė Karalystė vykdo asmenų, kertančių suverenių bazių teritorijų išorės sienas, tikrinimą laikydamasi 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 3 priedo ketvirtoje dalyje išdėstytų įsipareigojimų. 47 straipsnis Kad būtų užtikrintas veiksmingas šios antraštinės dalies tikslų įgyvendinimas, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali priimti europinį sprendimą, kuriuo iš dalies keičiami 43–46 straipsniai, įskaitant 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 3 priedą, arba kuriuo suverenioms bazių teritorijoms taikomos kitos Konstitucijos ir Sąjungos aktų nuostatos taip ir tokiomis sąlygomis, kokias ji gali nustatyti. Taryba sprendžia vieningai. Prieš pateikdama pasiūlymą, Komisija konsultuojasi su Jungtine Karalyste ir Kipro Respublika. 48 straipsnis 1. Atsižvelgiant į 2 dalį, Jungtinė Karalystė atsako už šios antraštinės dalies įgyvendinimą savo suvereniose bazių teritorijose. Konkrečiai: a) Jungtinė Karalystė atsako už šioje antraštinėje dalyje nurodytų Sąjungos priemonių taikymą muitinės veiklos, netiesioginių mokesčių ir bendrosios prekybos politikos srityse prekėms, įvežamoms į Kipro salą arba išvežamoms iš jos per uostą arba oro uostą Jungtinės Karalystės suvereniose bazių teritorijose; b) prekių, kurias į Kipro salą per uostą arba oro uostą Kipro Respublikoje importuoja arba eksportuoja iš jos Jungtinės Karalystės pajėgos, muitinis tikrinimas gali būti atliekamas suvereniose bazių teritorijose; c) Jungtinė Karalystė atsako už visų licencijų, leidimų ar pažymėjimų, kurių gali reikėti pagal bet kurią taikomą Sąjungos priemonę dėl prekių, importuojamų į Kipro salą arba eksportuojamų iš jos Jungtinės Karalystės pajėgų, išdavimą. 2. Kipro Respublika atsako už visų Sąjungos lėšų, kurias asmenys suvereniose bazių teritorijose gali turėti teisę gauti pagal 44 straipsnį suvereniose bazių teritorijose taikant bendrąją žemės ūkio politiką, administravimą ir mokėjimą, ir Kipro Respublika už tokias išlaidas yra atskaitinga Komisijai. 3. Nepažeidžiant 1 ir 2 dalių, Jungtinė Karalystė, laikydamasi remiantis Sukūrimo sutartimi pasiektų susitarimų, gali bet kurių funkcijų, pavestų valstybei narei 43–46 straipsnių nuostatomis arba pagal jas, vykdymą perleisti Kipro Respublikos kompetentingoms valdžios institucijoms. 4. Jungtinė Karalystė ir Kipro Respublika bendradarbiauja siekdamos užtikrinti veiksmingą šios antraštinės dalies įgyvendinimą suvereniose bazių teritorijose ir, prireikus, sudaro papildomus susitarimus dėl bet kurių 43–46 straipsniuose išdėstytų nuostatų įgyvendinimo perleidimo. Bet kurio tokio susitarimo kopija pateikiama Komisijai. 49 straipsnis Šioje antraštinėje dalyje numatytų susitarimų vienintelis tikslas yra reglamentuoti Jungtinės Karalystės suverenių bazių teritorijų Kipre konkretų statusą; jie netaikomi kokiai nors kitai Sąjungos teritorijai ir netampa precedentu, visiškai arba dalinai, kokiam nors kitam specialiam susitarimui, kuris jau egzistuoja arba gali būti sudarytas dėl kitos Europos teritorijos kaip numatyta Konstitucijos IV-440 straipsnyje. 50 straipsnis Komisija kas penkerius metus, pradedant nuo 2004 m. gegužės 1 d., pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie šios antraštinės dalies įgyvendinimą. 51 straipsnis Šios antraštinės dalies nuostatos taikomos atsižvelgiant į Deklaraciją dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės suverenių bazių teritorijų Kipre, į kurią įtraukiamas 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 3 preambulės tekstas, nekeičiant jo teisinės galios. IV ANTRAŠTINĖ DALIS DĖL IGNALINOS ATOMINĖS ELEKTRINĖS LIETUVOJE 52 straipsnis Pripažindama Sąjungos pasirengimą skirti adekvačią papildomą paramą Lietuvos pastangoms nutraukti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimą ir pabrėždama šią solidarumo išraišką, Lietuva įsipareigojo galutinai sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės I bloką iki 2005 m., o šios elektrinės II bloką – iki 2009 m. gruodžio 31 d., ir vėliau nutraukti šių blokų eksploatavimą. 53 straipsnis 1. 2004 – 2006 m. laikotarpiu Sąjunga skiria Lietuvai papildomą finansinę paramą jos pastangoms nutraukti eksploatavimą ir spręsti problemas, susijusias su Ignalinos atominės elektrinės galutinio sustabdymo bei eksploatavimo nutraukimo padariniais (toliau – Ignalinos programa). 2. Sprendimai dėl Ignalinos programos priemonių priimami ir įgyvendinami pagal nuostatas, išdėstytas 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3906/89 dėl ekonominės pagalbos tam tikroms Vidurio ir Rytų Europos šalims [23]. 3. Ignalinos programa numato, inter alia, priemones, skirtas: remti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą; įprastinių elektros energijos gamybos pajėgumų, kurie pakeis Ignalinos atominės elektrinės reaktorius po jų galutinio sustabdymo, modernizavimui ir jų saugos normų aplinkos atžvilgiu gerinimui laikantis acquis; kitas priemones, susijusias su sprendimu galutinai sustabdyti elektrinę ir nutraukti jos eksploatavimą, kurios prisidės prie būtino Lietuvos energijos gamybos, perdavimo ir paskirstymo sektorių restruktūrizavimo, modernizavimo, jų saugos aplinkos atžvilgiu gerinimo, taip pat prie energijos tiekimo saugumo didinimo ir energijos efektyvumo gerinimo Lietuvoje. 4. Ignalinos programa apima priemones elektrinės personalui remti, siekiant užtikrinti aukštą darbų saugos lygį Ignalinos atominėje elektrinėje laikotarpiu iki įvardintų reaktorių galutinio sustabdymo ir jų eksploatavimo nutraukimo metu. 5. 2004 – 2006 m. laikotarpiu Ignalinos programos suma yra 285 milijonai eurų įsipareigotų asignavimų, skiriamų lygiomis metinėmis dalimis. 6. Įnašas pagal Ignalinos programą tam tikroms priemonėms gali siekti iki 100 % visų išlaidų. Turi būti dedamos visos pastangos, pirma, tęsti bendro finansavimo praktiką, įtvirtintą teikiant pasirengimo narystei paramą Lietuvos pastangoms nutraukti eksploatavimą, antra, tam tikrais atvejais pritraukti bendrą finansavimą iš kitų šaltinių. 7. Parama, teikiama pagal Ignalinos programą, arba jos dalys gali būti skiriamos per Sąjungos įnašą į Tarptautinį Ignalinos eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. 8. Valstybės pagalba iš nacionalinių, Sąjungos ir tarptautinių lėšų, skiriama: a) Lietuvos šiluminės elektrinės Elektrėnuose, kaip pagrindinio elektros energijos gamintojo, kuris pakeis Ignalinos atominės elektrinės dviejų reaktorių gamybos pajėgumus, modernizavimui ir jos saugos normų aplinkos atžvilgiu gerinimui laikantis acquis; ir b) Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui yra suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta Konstitucijoje. 9. Valstybės pagalba iš nacionalinių, Sąjungos ir tarptautinių lėšų, skiriama Lietuvos pastangoms spręsti problemas, susijusias su Ignalinos atominės elektrinės galutinio sustabdymo ir eksploatavimo nutraukimo padariniais, atskirais atvejais gali būti laikoma suderinama – pagal Konstituciją – su vidaus rinka, ypač valstybės pagalba, skirta energijos tiekimo saugumui didinti. 54 straipsnis 1. Pripažindama, kad Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas yra ilgalaikis procesas ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai, Sąjunga, solidarizuodamasi su Lietuva, teikia adekvačią papildomą paramą eksploatavimo nutraukimui ir po 2006 metų. 2. Šiuo tikslu Ignalinos programa yra nenutrūkstamai tęsiama po 2006 m. Sprendimai dėl nuostatų, įgyvendinančių tęsiamą Ignalinos programą, priimami šio protokolo 35 straipsnyje nustatyta tvarka ir įsigalioja ne vėliau kaip iki Finansinės perspektyvos pabaigos, kaip nustatyta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstituciniame susitarime. 3. Pagal šio straipsnio 2 dalies nuostatas tęsiama Ignalinos programa remiasi tais pačiais principais ir sudedamosiomis dalimis, kaip numatyta 53 straipsnyje. 4. Vėlesnių Finansinių perspektyvų laikotarpiu tęsiamos Ignalinos programos bendri vidutiniai asignavimai turi būti tinkami. Šių lėšų programavimas remsis faktiniu mokėjimų poreikiu ir įsisavinimo gebėjimais. 55 straipsnis Nepažeidžiant 52 straipsnio nuostatų, jei Lietuvoje sutriktų energijos tiekimas, iki 2012 m. gruodžio 31 d. galioja bendroji apsaugos sąlyga, nurodyta 26 straipsnyje. 56 straipsnis Ši antraštinė dalis taikoma atsižvelgiant į Deklaraciją dėl Ignalinos atominės elektrinės Lietuvoje, į kurią įtraukiamas 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 4 preambulės tekstas, nekeičiant jo teisinės galios. V ANTRAŠTINĖ DALIS NUOSTATOS DĖL ASMENŲ SAUSUMOS TRANZITO TARP KALININGRADO SRITIES IR KITŲ RUSIJOS FEDERACIJOS DALIŲ 57 straipsnis Sąjungos taisyklės ir priemonės dėl asmenų sausumos tranzito tarp Kaliningrado srities ir kitų Rusijos Federacijos dalių, ypač 2003 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 693/2003, nustatantis Supaprastinto tranzito dokumentą (STD), Supaprastinto tranzito geležinkeliu dokumentą (STGD) ir iš dalies pakeičiantis Bendrąsias konsulines instrukcijas bei Bendrąjį vadovą [24], patys savaime nesulaiko ar neužkerta kelio Lietuvos dalyvavimui Šengeno acquis visa apimtimi, įskaitant vidaus sienų kontrolės panaikinimą. 58 straipsnis Sąjunga padeda Lietuvai įgyvendinti asmenų tranzito tarp Kaliningrado srities ir kitų Rusijos Federacijos dalių taisykles ir priemones siekdama, kad Lietuva kuo greičiau visa apimtimi dalyvautų Šengeno erdvėje. Sąjunga padeda Lietuvai tvarkyti asmenų tranzitą tarp Kaliningrado srities ir kitų Rusijos Federacijos dalių, visų pirma padengia bet kokias papildomas išlaidas, susijusias su konkrečių tokiam tranzitui skirtų acquis nuostatų įgyvendinimu. 59 straipsnis Nepažeisdama suverenių Lietuvos teisių, bet kokį vėlesnį aktą dėl asmenų tranzito tarp Kaliningrado srities ir kitų Rusijos Federacijos dalių priima Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu. Taryba sprendžia vieningai. 60 straipsnis Ši antraštinė dalis taikoma atsižvelgiant į Deklaraciją dėl asmenų sausumos tranzito tarp Kaliningrado srities ir kitų Rusijos Federacijos dalių, į kurią įtraukiamas 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 5 preambulės tekstas, nekeičiant jo teisinės galios. VI ANTRAŠTINĖ DALIS NUOSTATOS DĖL NEPAGRINDINIŲ BŪSTŲ ĮSIGIJIMO MALTOJE 61 straipsnis Atsižvelgiant į labai mažą Maltos gyvenamųjų patalpų skaičių ir labai mažą statyboms tinkamą žemės plotą, kuris gali patenkinti tik pagrindines reikmes, atsiradusias dėl dabartinių gyventojų demografinio vystymosi, Malta be jokios diskriminacijos gali toliau taikyti nuostatas, nustatytas Nekilnojamojo turto (įsigyjamo nerezidentų) akte (246 skyriuje) dėl valstybių narių piliečių, kurie Maltoje negyveno legaliai bent penkerius metus, nekilnojamojo turto, skirto nepagrindiniam būstui, įsigijimo ir išlaikymo. Malta taiko leidimų suteikimo nekilnojamojo turto, skirto nepagrindiniam būstui, įgijimui Maltoje tvarką, kuri grindžiama paskelbtais, objektyviais, stabiliais ir skaidriais kriterijais. Šie kriterijai taikomi nediskriminuojant ir neišskiriant Maltos ir kitų valstybių narių piliečių. Malta užtikrina, kad jokiu atveju valstybės narės piliečiui nebūtų taikomos griežtesnės sąlygos nei trečiosios šalies piliečiui. Jei valstybės narės piliečio tokios pirktos nuosavybės vertė viršija Maltos teisės aktų nustatytą ribą, būtent 30000 Maltos lirų butui ir 50000 Maltos lirų bet kokios kitos rūšies nuosavybei, išskyrus butus ir istorinės svarbos nuosavybę, turi būti gautas leidimas. Malta gali peržiūrėti šias nacionaliniais teisės aktais nustatytas ribas atsižvelgdama į kainų pokyčius Maltos nekilnojamojo turto rinkoje. VII ANTRAŠTINĖ DALIS NUOSTATOS DĖL ABORTŲ MALTOJE 62 straipsnis Jokia nuostata Sutartyje dėl Konstitucijos Europai ar ją iš dalies keičiančiose ar papildančiose Sutartyse ir Aktuose nedaro poveikio nacionalinių teisės aktų dėl abortų taikymui Maltos teritorijoje. VIII ANTRAŠTINĖ DALIS NUOSTATOS DĖL LENKIJOS PLIENO PRAMONĖS RESTRUKTŪRIZAVIMO 63 straipsnis 1. Nepaisant Konstitucijos III-167 ir III-168 straipsnių, valstybės pagalba, kurią Lenkija suteikė atskiroms Lenkijos plieno pramonės dalims jų restruktūrizavimui, laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu: a) Europos sutarties, steigiančios Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Lenkijos asociaciją [25], 2 protokolo dėl EAPB prekių 8 straipsnio 4 dalyje numatytas laikotarpis buvo pratęstas iki 2004 m. gegužės 1 d., b) restruktūrizavimo plane, kuriuo remiantis pirmiau minėto Protokolo galiojimas buvo pratęstas, išdėstytų sąlygų yra laikomasi 2002 – 2006 m. laikotarpiu, c) yra įvykdytos šioje antraštinėje dalyje išdėstytos sąlygos, ir d) restruktūrizavimui skirta valstybės pagalba nebeteikiama Lenkijos plieno pramonei po 2004 m. gegužės 1 d. 2. Lenkijos plieno sektoriaus restruktūrizavimas, kaip apibrėžta 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 8 1 priede išvardytų bendrovių (toliau – bendrovės gavėjos) individualiuose verslo planuose ir laikantis šioje antraštinėje dalyje išdėstytų sąlygų, baigiamas ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. (toliau – restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga). 3. Tik bendrovės gavėjos turi teisę gauti valstybės pagalbą pagal Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimo programą. 4. Bendrovė gavėja negali: a) susijungimo su bendrove, kuri neįtraukta į 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 8 1 priedą, atveju – perduoti pagalbos, suteiktos bendrovei gavėjai, teikiamą naudą; b) perimti bendrovės, kuri neįtraukta 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 8 1 priedą ir kuriai paskelbtas bankrotas iki 2006 m. gruodžio 31 d., turtą. 5. Bet koks vėlesnis bet kurios iš bendrovių gavėjų privatizavimas vykdomas laikantis skaidrumo principo ir šioje antraštinėje dalyje apibrėžtų sąlygų ir principų, susijusių su perspektyvumu, valstybės pagalba ir pajėgumų mažinimu. Parduodant bet kurią bendrovę ar atskirą turtą neteikiama jokia kita valstybės pagalba. 6. Restruktūrizavimo pagalbos dydis, kuris bus suteikiamas bendrovėms gavėjoms, nustatomas remiantis pagrindimu, išdėstytu patvirtintame Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimo plane ir Tarybos patvirtintuose individualiuose verslo planuose. Tačiau bet kuriuo atveju 1997–2003 m. laikotarpiu suteikta pagalba neturi viršyti bendros 3387070000 PLN sumos. Iš šio bendro skaičiaus, a) Polskie Huty Stali (toliau – PHS) jau suteikta arba teiktina nuo 1997 m. iki 2003 m. pabaigos restruktūrizavimo pagalba neturi viršyti 3140360000 PLN. PHS 1997–2001 m. laikotarpiu jau gavo 62360000 PLN restruktūrizavimo pagalbą; 2002 m. ir 2003 m., atsižvelgiant į patvirtintame restruktūrizavimo plane numatytus reikalavimus, ji gauna papildomą 3078000000 PLN neviršijančią restruktūrizavimo pagalbą (kuri turi būti visiškai išmokėta 2002 m., jei pagal Europos sutarties, steigiančios Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Lenkijos asociaciją, 2 protokolą atidėjimo laikotarpis pratęstas iki 2002 m. pabaigos, o kitu atveju – 2003 metais). b) Huta Andrzej S.A., Huta Bankowa Sp. z o.o., Huta Batory S.A., Huta Buczek S.A., Huta L: W. Sp. z o.o., Huta Łabędy S.A., ir Huta Pokój S.A. (toliau – kitos bendrovės gavėjos) jau suteikta arba teiktina nuo 1997 m. iki 2003 m. pabaigos plieno pramonės restruktūrizavimo pagalba neturi viršyti 246710000 PLN. Jos 1997–2001 m. laikotarpiu jau gavo 37160000 PLN restruktūrizavimo pagalbą; atsižvelgiant į patvirtintame restruktūrizavimo plane numatytus reikalavimus, jos gauna papildomą 210210000 PLN neviršijančią restruktūrizavimo pagalbą (iš kurios 182170000 PLN – 2002 m. ir 27380000 PLN – 2003 m., jei pagal Europos sutarties, steigiančios Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Lenkijos asociaciją 2 protokolą atidėjimo laikotarpis pratęstas iki 2002 m. pabaigos, o kitu atveju – 210210000 PLN gauna 2003 m.). Lenkija neteikia jokios kitos restruktūrizavimui skirtos valstybės pagalbos Lenkijos plieno pramonei. 7. Grynasis pajėgumų sumažinimas, kurį Lenkija turi pasiekti 1997–2006 m. laikotarpiu gataviems gaminiams, yra mažiausiai 1231000 tonų. Šis bendras kiekis apima bendrųjų pajėgumų mažinimą mažiausiai 715000 tpm dėl karšto valcavimo gaminių ir 716000 tpm dėl šalto valcavimo gaminių, taip pat didinimą ne daugiau kaip 200000 tpm dėl kitų gatavų gaminių. Pajėgumų mažinimas matuojamas remiantis tik galutiniu gamybos įrengimų uždarymu juos fiziškai sunaikinant taip, kad tų įrengimų nebegalima būtų atstatyti panaudojimui. Plieno gamybos bendrovės bankroto paskelbimas nereiškia pajėgumų sumažinimo. 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 8 2 priede nustatytas grynasis pajėgumų sumažinimas reiškia ne mažesnį kaip minėtame priede nustatytą ir faktinį grynųjų pajėgumų sumažinimą, kuris turi būti pasiektas per laikotarpį, kuris bus apibrėžtas remiantis Lenkijos galutine restruktūrizavimo programa ir individualiais verslo planais pagal Europos sutartį, steigiančią Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Lenkijos asociaciją, atsižvelgiant į tikslą iki 2006 m. gruodžio 31 d. užtikrinti bendrovių gavėjų perspektyvumą. 8. Įgyvendinamas bendrovei gavėjai PHS skirtas verslo planas. Konkrečiai: a) restruktūrizavimo pastangos sutelkiamos: i) PHS gamybos pajėgumams reorganizuoti produktų pagrindu ir horizontaliai organizacijai pagal funkcijas (pirkimas, gamyba, pardavimas) užtikrinti; ii) vieningai valdymo struktūrai PHS sukurti, leidžiant visiškai realizuoti sinergetinius resursus konsolidacijoje; iii) PHS strateginei orientacijai vystyti nuo orientacijos į gamybą link orientacijos į rinką; iv) PHS našumo ir valdymo efektyvumui didinti, taip pat geresnei tiesioginių pardavimų kontrolei užtikrinti; v) remiantis pagrįstais ekonominiais motyvais, PHS vykdomam susijusių bendrovių strategijos peržiūrėjimui ir, jei reikia, paslaugų į patronuojančią bendrovę reintegravimui; vi) PHS vykdomam savo produkcijos asortimento peržiūrėjimui, pernelyg didelių pajėgumų skyrimo ilgalaikiams pusiau gataviems gaminiams mažinti ir tolesniam įsitvirtinimui aukštesnės pridėtinės vertės gaminių rinkoje; vii) PHS investicijoms, kad būtų pasiekta geresnė gatavų gaminių kokybė; ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad iki datos, nustatytos PHS restruktūrizavimo programos įgyvendinimo tvarkaraštyje, ir ne vėliau kaip iki 2006 m. pabaigos, PHS padalinyje Krokuvoje būtų pasiektas 3–Sigma produkcijos kokybės lygis; b) restruktūrizavimo laikotarpiu energijos panaudojimo efektyvumo didinimo, pirkimo gerinimo ir našumo, prilygstančio Sąjungoje esamiems lygiams, užtikrinimo būdais PHS maksimizuojamas sąnaudų taupymas; c) įgyvendinamas užimtumo restruktūrizavimas; tokie našumo lygiai, kuriuos pasiekė Sąjungos plieno pramonė gaminių grupėse, turi būti pasiekti iki 2006 m. gruodžio 31 d., remiantis konsoliduotais skaičiais, įskaitant netiesioginį užimtumą visiškai bendrovių gavėjų valdomose aptarnaujančiose įmonėse; d) bet koks privatizavimas grindžiamas skaidrumo principu ir visiškai atsižvelgiama į PHS komercinę vertę. Ją parduodant neteikiama jokia kita valstybės pagalba. 9. Įgyvendinamas kitoms bendrovėms gavėjoms skirtas verslo planas. Konkrečiai: a) dėl visų kitų bendrovių gavėjų restruktūrizavimo pastangos sutelkiamos: i) strateginei orientacijai vystyti nuo orientacijos į gamybą link orientacijos į rinką; ii) našumui ir bendrovių valdymo efektyvumui didinti, taip pat geresnei tiesioginių pardavimų kontrolei užtikrinti; iii) remiantis pagrįstais ekonominiais motyvais, susijusių bendrovių strategijai peržiūrėti ir, jei reikia, paslaugoms reintegruoti į patronuojančias bendroves; b) dėl Huta Bankowa, įgyvendinama sąnaudų taupymo programa; c) dėl Huta Buczek, gaunama reikalinga kreditorių ir vietinių finansinių institucijų finansinė parama bei įgyvendinama sąnaudų taupymo programa, įskaitant investicinių sąnaudų mažinimą pritaikant turimus gamybos pajėgumus; d) dėl Huta Łabędy, įgyvendinama sąnaudų taupymo programa ir mažinamas rėmimasis kasybos pramone; e) dėl Huta Pokój, pasiekiami tarptautiniai našumo standartai dukterinėse įmonėse, įgyvendinamas energijos suvartojimo taupymas ir nutraukiamos siūlytos investicijos į apdirbimo ir statybos padalinį; f) dėl Huta Batory, pasiekiamas susitarimas su kreditoriais ir finansinėmis institucijomis dėl skolos perskirstymo ir investicinių paskolų. Bendrovė taip pat užtikrina esminį papildomų sąnaudų taupymą, susijusį su užimtumo restruktūrizavimu ir pajamų didinimu; g) dėl Huta Andrzej, užtikrinamas stabilus finansinis pagrindas jos plėtrai siekiant susitarimo tarp bendrovės trumpalaikių skolintojų, ilgalaikių kreditorių, prekybos kreditorių ir finansinių institucijų. Turi būti papildomai investuojama į karšto valcavimo vamzdžių gamyklą, taip pat įgyvendinama darbuotojų mažinimo programa; h) dėl Huta L. W., investuojama pagal bendrovės karšto valcavimo gamyklų projektą, į kėlimo įrangą bei aplinkosaugos sritį. Ši bendrovė personalo restruktūrizavimo ir sąnaudų išorinėms paslaugoms mažinimo būdu turi taip pat siekti didesnio našumo. 10. Bet kokiems vėlesniems bendro restruktūrizavimo plano ir individualių planų pakeitimams turi pritarti Komisija ir, tam tikrais atvejais, Taryba. 11. Restruktūrizavimo įgyvendinimas vyksta visiško skaidrumo sąlygomis ir vadovaujantis pripažintais rinkos ekonomikos principais. 12. Komisija ir Taryba, sutinkamai su 13 – 18 dalimis, atidžiai stebi restruktūrizavimo įgyvendinimą ir šioje antraštinėje dalyje išdėstytų sąlygų, susijusių su perspektyvumu, valstybės pagalba ir pajėgumų mažinimu, vykdymą prieš ir 2004 m. gegužės 1 d. iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Dėl to Komisija teikia ataskaitas Tarybai. 13. Komisija ir Taryba stebi ne tik valstybės pagalbą, bet ir 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 8 3 priede išdėstytus restruktūrizavimo rodiklius. Nuorodos minėtame priede į protokolo 14 punktą reiškia nuorodas į šio straipsnio 14 dalį. 14. Monitoringas apima nepriklausomą vertinimą, kuris turi būti atliktas 2003, 2004, 2005 ir 2006 m. Vertinimas apima Komisijos nustatyto perspektyvumo testo pritaikymą ir našumo lygio įvertinimą. 15. Lenkija bendradarbiauja su visomis monitoringo struktūromis. Konkrečiai: a) Lenkija iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 15 d. ir rugsėjo 15 d., teikia Komisijai pusmečio ataskaitas apie bendrovių gavėjų restruktūrizavimą; b) pirmoji ataskaita Komisijai pateikiama ne vėliau kaip iki 2003 m. kovo 15 d., o paskutinė ataskaita – ne vėliau kaip iki 2007 m. kovo 15 d., išskyrus atvejus, kai Komisija nusprendžia kitaip, c) ataskaitose pateikiama visa informacija, būtina stebėti restruktūrizavimo procesą, valstybės pagalbą ir pajėgumų mažinimą bei naudojimą, taip pat pakankami finansiniai duomenys, kad galima būtų įvertinti, ar šioje antraštinėje dalyje išdėstytos sąlygos ir reikalavimai buvo įvykdyti. Ataskaitose pateikiama bent ta informacija, kuri išdėstyta 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 8 4 priede, ir kurią Komisija turi teisę pakeisti remdamasi monitoringo proceso metu įgyta patirtimi. 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 8 4 priede pateikta nuoroda į protokolo 14 punktą reiškia nuorodą į šio straipsnio 14 dalį. Kartu su bendrovių gavėjų individualiomis veiklos ataskaitomis taip pat pateikiama ataskaita apie bendrą Lenkijos plieno sektoriaus padėtį, įskaitant naujausius makroekonominius pokyčius, d) be to, Lenkija turi pateikti visą papildomą informaciją, reikalingą 14 dalyje numatytam nepriklausomam vertinimui atlikti, e) Lenkija įpareigoja bendroves gavėjas atskleisti visus svarbius duomenis, kurie kitokiomis aplinkybėmis galėtų būti laikomi konfidencialiais. Teikdama ataskaitas Tarybai, Komisija užtikrina, kad nebūtų atskleista konfidenciali informacija apie konkrečią bendrovę. 16. Komisija bet kuriuo metu gali nuspręsti paskirti nepriklausomą konsultantą monitoringo rezultatams įvertinti, bet kokiam būtinam tyrimui atlikti bei apie tai informuoti Komisiją ir Tarybą. 17. Jei Komisija, remdamasi monitoringo rezultatais, nustato, kad atsirado reikšmingi nukrypimai nuo finansinių rodiklių, kuriais remiantis buvo įvertintas perspektyvumas, ji gali pareikalauti, kad Lenkija imtųsi reikiamų priemonių atitinkamų bendrovių gavėjų restruktūrizavimo priemonių vykdymui ar jų pakeitimui užtikrinti. 18. Jei monitoringas atskleidžia, kad: a) sąlygos dėl šioje antraštinėje dalyje išdėstytų pereinamojo laikotarpio priemonių nebuvo įvykdytos, arba kad b) įsipareigojimų, prisiimtų pratęsiant laikotarpį, per kurį Lenkija pagal Europos sutartį, steigiančią Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Lenkijos asociaciją, išskirtiniu atveju gali teikti valstybės paramą savo plieno pramonės restruktūrizavimui, nebuvo laikytasi, arba kad c) Lenkija restruktūrizavimo laikotarpiu teikė papildomą įsipareigojimus pažeidžiančią valstybės pagalbą plieno pramonei ir, konkrečiai, bendrovėms gavėjoms, šioje antraštinėje dalyje išdėstytos pereinamojo laikotarpio priemonės negalioja. Komisija imasi reikiamų priemonių, įpareigojančių atitinkamą bendrovę grąžinti bet kokią pagalbą, suteiktą pažeidžiant šioje antraštinėje dalyje išdėstytas sąlygas. IX ANTRAŠTINĖ DALIS NUOSTATOS DĖL BOHUNICE V1 ATOMINĖS ELEKTRINĖS SLOVAKIJOJE I IR II BLOKŲ 64 straipsnis Slovakija įsipareigojo galutinai sustabdyti Bohunice V1 atominės elektrinės I bloką ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d., o šios elektrinės II bloką – ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d., ir vėliau nutraukti šių blokų eksploatavimą. 65 straipsnis 1. 2004 – 2006 m. laikotarpiu Sąjunga teikia Slovakijai finansinę paramą jos pastangoms nutraukti Bohunice V1 atominės elektrinės I ir II blokų eksploatavimą ir spręsti problemas, susijusias su šių blokų galutinio sustabdymo bei eksploatavimo nutraukimo padariniais (toliau – Parama). 2. Sprendimai dėl paramos priimami ir įgyvendinami pagal nuostatas, išdėstytas 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3906/89 dėl ekonominės pagalbos tam tikroms Vidurio ir Rytų Europos šalims [26]. 3. 2004–2006 m. laikotarpiu Paramos suma yra 90 milijonų eurų įsipareigotų asignavimų, skiriamų lygiomis metinėmis dalimis. 4. Parama arba jos dalys gali būti skiriamos per Sąjungos įnašą į Tarptautinį Bohunice eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. 66 straipsnis Sąjunga pripažįsta, kad Bohunice V1 atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas turi būti tęsiamas po finansinės perspektyvos, kaip nustatyta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstituciniame susitarime, pabaigos, ir kad šios pastangos Slovakijai yra didelė finansinė našta. Į šią padėtį bus atsižvelgta sprendimuose dėl Sąjungos paramos šioje srityje tęsimo po 2006 metų. 67 straipsnis Šios antraštinės dalies nuostatos taikomos atsižvelgiant į Deklaraciją dėl Slovakijos Bohunice V1 atominės elektrinės Slovakijoje I ir II blokų, į kurią įtraukiamas 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 9 preambulės tekstas, nekeičiant jo teisinės galios. X ANTRAŠTINĖ DALIS NUOSTATOS DĖL KIPRO 68 straipsnis 1. Bendrijos ir Sąjungos acquis taikymas atidedamas tose Kipro Respublikos teritorijos dalyse, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. 2. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, sprendžia dėl 1 dalyje nustatyto atidėjimo panaikinimo. Ji sprendžia vieningai. 69 straipsnis 1. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, apibrėžia sąlygas, kuriomis Sąjungos teisės nuostatos taikomos pasienio ruožui tarp 68 straipsnyje minėtų teritorijos dalių ir tų teritorijos dalių, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė vykdo veiksmingą kontrolę. Taryba sprendžia vieningai. 2. Taikant 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 3 dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės suverenių bazių teritorijų Kipre priedo ketvirtą dalį, siena tarp Rytų suverenios bazių teritorijos ir 68 straipsnyje minėtų teritorijos dalių laikoma Jungtinės Karalystės suverenių bazių teritorijų išorės sienų dalimi tol, kol galioja Bendrijos ir Sąjungos acquis taikymo atidėjimas pagal 68 straipsnį. 70 straipsnis 1. Jokia šios antraštinės dalies nuostata netrukdo imtis priemonių 68 straipsnyje minėtų teritorijos dalių ekonominei plėtrai skatinti. 2. Tos priemonės nedaro poveikio Bendrijos ir Sąjungos acquis taikymui šiame protokole nustatytomis sąlygomis visoje likusioje Kipro Respublikos teritorijos dalyje. 71 straipsnis Tuo atveju, jei Kipro problema bus išspręsta, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai sprendžia dėl Kipro stojimo į Sąjungą sąlygų patikslinimo Kipro turkų bendruomenės atžvilgiu. Taryba sprendžia vieningai. 72 straipsnis Ši antraštinė dalis taikoma atsižvelgiant į Deklaraciją dėl Kipro, į kurią įtraukiamas 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto protokolo Nr. 10 preambulės tekstas, nekeičiant jo teisinės galios. TREČIOJI DALIS NUOSTATOS DĖL 2003 M. BALANDŽIO 16 D. STOJIMO AKTO PRIEDŲ 73 straipsnis 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto I priedas ir III–XVII priedai, jų priedėliai ir 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto [27]2, 3 ir 8 protokolų priedai yra neatskiriama šio protokolo dalis. 74 straipsnis 1. 73 straipsnyje nurodytuose prieduose pateiktos nuorodos į "Stojimo sutartį" šiame protokole reiškia nuorodas į Konstitucijos IV-437 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytą Sutartį ir nuorodos į tos Sutarties pasirašymo dieną ar laiką reiškia nuorodas į 2003 m. balandžio 16 d., ir tos nuorodos į stojimo dieną reiškia nuorodas į 2004 m. gegužės 1 d. 2. Nepažeidžiant šios dalies antrosios pastraipos, 73 straipsnyje nurodytuose prieduose pateiktos nuorodos į "šį Aktą" reiškia nuorodas į 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo aktą. 73 straipsnyje nurodytuose prieduose pateiktos nuorodos į 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo akto nuostatas reiškia nuorodas į šį protokolą pagal šią atitikmenų lentelę. 2003 m. balandžio 16 d. Stojimo aktas | Protokolas | 21 straipsnis | 12 straipsnis | 22 straipsnis | 13 straipsnis | 24 straipsnis | 15 straipsnis | 32 straipsnis | 21 straipsnis | 37 straipsnis | 26 straipsnis | 52 straipsnis | 32 straipsnis | 3. Toliau išdėstyti terminai, kurie yra 73 straipsnyje nurodytuose prieduose, turi šioje atitikmenų lentelėje jiems priskirtą reikšmę, išskyrus kai jie išimtinai nurodo iki Sutarties dėl Konstitucijos Europai įsigaliojimo buvusias teisines situacijas. Prieduose naudojami terminai, numatyti 73 straipsnyje | Reikšmė | Europos bendrijos steigimo sutartis | Konstitucija | Europos Sąjungos sutartis | Konstitucija | Sutartys, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga | Konstitucija | (Europos) Bendrija | Sąjunga | Išplėsta Bendrija | Sąjunga | Bendrija (-os) | Sąjunga | ES | Sąjunga | Išplėsta Sąjunga ar išplėsta ES | Sąjunga | Nukrypstant nuo pirmosios pastraipos, termino "Bendrija" reikšmė, kai šis terminas naudojamas apibūdinant terminus "preferencija" ir "žuvininkystė" išlieka nepakitusi. 4. 73 straipsnyje nurodytuose prieduose pateiktos nuorodos į Europos bendrijos steigimo sutarties dalis ar nuostatas reiškia nuorodas į Konstitucijos dalis ar nuostatas pagal šią atitikmenų lentelę. EB sutartis | Konstitucija | Trečia dalis, I antraštinė dalis | III dalis, III antraštinė dalis, I skyrius, 3 skirsnis | Trečia dalis, I antraštinė dalis, 1 skyrius | III dalis, III antraštinė dalis, I skyrius, 3 skirsnis, 1 poskirsnis | Trečia dalis, II antraštinė dalis | III dalis, III antraštinė dalis, III skyrius, 4 skirsnis | Trečia dalis III antraštinė dalis | III dalis, III antraštinė dalis, I skyrius, 2 ir 4 skirsnis | Trečia dalis VI antraštinė dalis, 1 skyrius | III dalis, III antraštinė dalis, I skyrius, 5 skirsnis | 31 straipsnis | III-155 straipsnis | 39 straipsnis | III-133 straipsnis | 49 straipsnis | III-144 straipsnis | 58 straipsnis | III-158 straipsnis | 87 straipsnis | III-167 straipsnis | 88 straipsnis | III-168 straipsnis | 226 straipsnis | III-360 straipsnis | I priedas | I priedas | 5. Kai 73 straipsnyje nurodytuose prieduose numatoma, kad Taryba ar Komisija priima teisės aktus, tokie aktai priimami kaip europiniai reglamentai ar sprendimai. [1] OL L 1, 1994 1 3, p. 3. [2] OL L 253, 2000 10 7, p. 42. [3] OL L 79, 2002 3 22, p. 42. [4] Reglamentas (EEB) Nr. 3906/89 (OL L 375, 1989 12 23, p. 11). [5] Reglamentas (EB) Nr. 2760/98 (OL L 345, 1998 12 19, p. 49). [6] Reglamentas (EB) Nr. 555/2000 (OL L 68, 2000 3 16, p. 3). [7] Reglamentas (EB) Nr. 1267/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 73). [8] Reglamentas (EB) Nr. 1268/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 87). [9] 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros tobulinimo (OL C 172, 1999 6 18, p. 1). [10] OL L 160, 1999 6 26, p. 103. [11] OL L 160, 1999 6 26, p. 80. [12] OL L 232, 1999 9 2, p. 34. [13] Kaip nustatyta Phare gairėse (SEC (1999) 1596, atnaujintose 2002 m. rugsėjo 6 d. dokumentu C 3303/2). [14] OL L 56, 1968 3 4, p. 1. [15] OL L 161, 1999 6 26, p. 1. [16] OL L 375, 1989 12 23, p. 11. [17] Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 9 16, p. 1). [18] OL L 178, 2001 6 30, p. 1. [19] OL L 360, 1994 12 31, p. 2. [20] OL L 257, 1996 10 10, p. 26. [21] OL L 360, 1994 12 31, p. 2. [22] OL L 149, 1971 7 5, p. 2. [23] OL L 375, 1989 12 23, p. 11. [24] OL L 99, 2003 4 17, p. 8. [25] OL L 348, 1993 12 31, p. 2. [26] OL L 375, 1989 12 23, p. 11. [27] OL L 236, 2003 9 23. --------------------------------------------------