Sutartis dėl Konstitucijos Europai - Protokolai ir Priedai - 4.Protokolas dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto



Oficialusis leidinys 310 , 16/12/2004 p. 0225 - 0246



4. PROTOKOLAS DĖL EUROPOS CENTRINIŲ BANKŲ SISTEMOS IR EUROPOS CENTRINIO BANKO STATUTO AUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOS ŠALYS, NORĖDAMOS išdėstyti Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, numatytą Konstitucijos I-30 straipsnyje ir III-187 straipsnio 2 dalyje, SUSITARĖ dėl šių nuostatų, kurios pridedamos prie Sutarties dėl Konstitucijos Europai: I SKYRIUS EUROPOS CENTRINIŲ BANKŲ SISTEMA 1 straipsnis Europos centrinių bankų sistema 1. Vadovaujantis Konstitucijos I-30 straipsnio 1 dalimi, Europos centrinis bankas kartu su nacionaliniais centriniais bankais sudaro Europos centrinių bankų sistemą. Europos centrinis bankas kartu su valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniais centriniais bankais sudaro Eurosistemą. 2. Europos centrinių bankų sistema ir Europos centrinis bankas atlieka savo uždavinius ir vykdo savo veiklą pagal Konstituciją ir šį Statutą. II SKYRIUS EUROPOS CENTRINIŲ BANKŲ SISTEMOS TIKSLAI IR UŽDAVINIAI 2 straipsnis Tikslai Vadovaujantis Konstitucijos I-30 straipsnio 2 dalimi ir III-185 straipsnio 1 dalimi, pagrindinis Europos centrinių bankų sistemos tikslas yra palaikyti kainų stabilumą. Nepažeisdama šio tikslo, ji remia Sąjungos bendrą ekonominę politiką, kad padėtų siekti Konstitucijos I-3 straipsnyje nustatytų Sąjungos tikslų. Europos centrinių bankų sistema veikia vadovaudamasi atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu, palankiu veiksmingam išteklių paskirstymui, ir laikydamasi Konstitucijos III-177 straipsnyje išdėstytų principų. 3 straipsnis Uždaviniai 1. Vadovaujantis Konstitucijos III-185 straipsnio 2 dalimi, pagrindiniai uždaviniai, kurie turi būti vykdomi per Europos centrinių bankų sistemą, yra: a) nustatyti ir įgyvendinti Sąjungos pinigų politiką; b) atlikti užsienio valiutų operacijas, atitinkančias Konstitucijos III-326 straipsnį; c) laikyti ir valdyti valstybių narių oficialiąsias užsienio valiutos atsargas; d) skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą. 2. Vadovaujantis Konstitucijos III-185 straipsnio 3 dalimi, šio straipsnio 1 dalies c punktas nepažeidžia valstybių narių vyriausybių teisės laikyti ir valdyti apyvartines užsienio valiutos lėšas. 3. Vadovaudamasi Konstitucijos III-185 straipsnio 5 dalimi, Europos centrinių bankų sistema prisideda prie to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti savo politiką, susijusią su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra ir finansų sistemos stabilumu. 4 straipsnis Patariamosios funkcijos Vadovaujantis Konstitucijos III-185 straipsnio 4 dalimi, su Europos centriniu banku: a) konsultuojamasi dėl bet kurio siūlomo Sąjungos akto, patenkančio į jo įgaliojimų sritį; b) konsultuojasi nacionalinės institucijos dėl bet kurios teisinės nuostatos, priklausančios jo kompetencijai, projekto, tačiau laikantis 41 straipsnyje numatyta tvarka Tarybos nustatytų apribojimų ir sąlygų. Europos centrinis bankas gali Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams arba nacionalinėms institucijoms teikti nuomones klausimais, patenkančiais į jo įgaliojimų sritį. 5 straipsnis Statistinės informacijos rinkimas 1. Kad galėtų vykdyti Europos centrinių bankų sistemos uždavinius, Europos centrinis bankas, padedamas nacionalinių centrinių bankų, renka reikiamą statistinę informaciją arba iš kompetentingų nacionalinių institucijų, arba tiesiogiai iš ūkio subjektų. Šiais tikslais jis bendradarbiauja su Sąjungos institucijomis, įstaigomis ar organais ir su valstybių narių ar trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis. 2. Nacionaliniai centriniai bankai, kiek tai įmanoma, vykdo šio straipsnio 1 dalyje nurodytus uždavinius. 3. Europos centrinis bankas, kur reikia, skatina derinti taisykles ir praktiką, kuria vadovaujamasi renkant, kaupiant ir platinant statistinę informaciją, patenkančią į jo įgaliojimų sritį. 4. Vadovaudamasi 41 straipsnyje išdėstyta tvarka, Taryba nustato fizinius ir juridinius asmenis, kuriems taikomi atskaitomybės reikalavimai, konfidencialumo režimą ir atitinkamas vykdymo užtikrinimo nuostatas. 6 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas 1. Europos centrinis bankas nusprendžia, kaip atstovaujama Europos centrinių bankų sistemai tarptautinio bendradarbiavimo, susijusio su Europos centrinių bankų sistemai patikėtais uždaviniais, srityje. 2. Europos centrinis bankas ir, jam pritarus, nacionaliniai centriniai bankai gali dalyvauti tarptautinėse finansų institucijose. 3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalys nepažeidžia Konstitucijos III-196 straipsnio. III SKYRIUS EUROPOS CENTRINIŲ BANKŲ SISTEMOS ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA 7 straipsnis Nepriklausomumas Pagal Konstitucijos III-188 straipsnį, naudodamiesi Konstitucijos ir šio Statuto jiems suteiktais įgaliojimais ir vykdydami juose nustatytas užduotis bei pareigas, nei Europos centrinis bankas, nei nacionalinis centrinis bankas, nei bet kuris jų sprendimus priimančių organų narys nesiekia gauti ar nepriima jokių Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų, valstybių narių vyriausybių ar bet kurios kitos organizacijos nurodymų. Sąjungos institucijos, įstaigos ar organai ir valstybių narių vyriausybės įsipareigoja gerbti šį principą ir nesiekti paveikti Europos centrinio banko ar nacionalinių centrinių bankų sprendimus priimančių organų narių, jiems atliekant savo užduotis. 8 straipsnis Bendrasis principas Europos centrinių bankų sistemai vadovauja Europos centrinio banko sprendimus priimantys organai. 9 straipsnis Europos centrinis bankas 1. Europos centrinis bankas, kuris pagal Konstitucijos I-30 straipsnio 3 dalį yra juridinis asmuo, kiekvienoje valstybėje narėje naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal jos teisę, Europos centrinis bankas gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese. 2. Europos centrinis bankas užtikrina, kad pagal Konstitucijos III-185 straipsnio 2, 3 ir 5 dalis numatyti Europos centrinių bankų sistemos uždaviniai yra įgyvendinami jam pačiam veikiant vadovaujantis šiuo Statutu arba per nacionalinius centrinius bankus vadovaujantis 12 straipsnio 1 dalimi ir 14 straipsniu. 3. Pagal Konstitucijos III-187 straipsnio 3 dalį Europos centrinio banko sprendimus priimantys organai yra Valdančioji taryba ir Vykdomoji valdyba. 10 straipsnis Valdančioji taryba 1. Vadovaujantis Konstitucijos III-382 straipsnio 1 dalimi, Europos centrinio banko Valdančiąją tarybą sudaro Europos centrinio banko Vykdomosios valdybos nariai ir Konstitucijos III-197 straipsnyje nurodytų valstybių narių, kurioms netaikomos išimtys, nacionalinių centrinių bankų valdytojai. 2. Kiekvienas Valdančiosios tarybos narys turi vieną balsą. Nuo tos dienos, kai Valdančiosios tarybos narių skaičius viršija 21, kiekvienas Vykdomosios valdybos narys turi vieną balsą, o balsavimo teisę turinčių valdytojų yra 15. Pastariesiems balsavimo teisės suteikiamos ir keičiamos tokiu būdu: a) valdytojų skaičiui viršijus penkiolika ir kol pasieks dvidešimt du, valdytojai suskirstomi į dvi grupes, pagal nacionalinio centrinio banko pateikiamą atitinkamos valstybės narės suvestinio bendrojo vidaus produkto rinkos kainomis ir bendro valstybių narių, kurių valiuta yra euro, pinigų finansinių institucijų suvestinio balanso dalies dydį. Suvestinio bendrojo vidaus produkto rinkos kainomis daliai skiriamas 5/6 svoris, o bendro pinigų finansinių institucijų suvestinio balanso daliai skiriamas 1/6 svoris. Pirmą grupę sudaro penki valdytojai, o antrą grupę - likę valdytojai. Pirmai grupei paskirtų valdytojų naudojimosi balsavimo teisėmis dažnumas turi būti ne mažesnis kaip antros grupės valdytojų. Atsižvelgiant į ankstesnį sakinį, pirmai grupei skiriamos keturios balsavimo teisės, o antrai grupei — vienuolika; b) valdytojų skaičiui pasiekus dvidešimt du, valdytojai suskirstomi į tris grupes pagal svarbą, nustatytą remiantis pirmiau išdėstytais kriterijais. Pirmą grupę sudaro penki valdytojai ir jiems skiriamos keturios balsavimo teisės. Antrą grupę sudaro pusė visų valdytojų, trupmeną bet kuriuo atveju suapvalinant iki artimiausio sveikojo skaičiaus, jiems skiriamos aštuonios balsavimo teisės. Trečią grupę sudaro likę valdytojai ir jiems skiriamos trys balsavimo teisės; c) kiekvienoje grupėje valdytojai savo balsavimo teisėmis naudojasi vienodą laiką; d) skaičiuojant dalis suvestiniame bendrajame vidaus produkte rinkos kainomis, taikoma 29 straipsnio 2 dalis. Bendras valstybių narių pinigų finansinių institucijų suvestinis balansas skaičiuojamas pagal skaičiavimo metu Sąjungoje taikomą statistikos sistemą; e) suvestinį bendrąjį vidaus produktą rinkos kainomis pakoregavus pagal 29 straipsnio 3 dalį ar padidėjus valdytojų skaičiui, grupių dydis ir (ar) sudėtis pakoreguojami vadovaujantis šioje pastraipoje išdėstytais principais; f) visas priemones, kurios yra būtinos šioje pastraipoje išdėstytiems principams įgyvendinti, Valdančioji taryba patvirtina dviejų trečdalių balsavimo teisę turinčių ir jos neturinčių narių balsų dauguma ir gali nuspręsti atidėti rotacinės sistemos naudojimo pradžią, kol valdytojų skaičius neviršija 18. Balsavimo teise naudojamasi asmeniškai. Nukrypstant nuo šios taisyklės, 12 straipsnio 3 dalyje nurodytame Darbo reglamente gali būti nustatyta, kad Valdančiosios tarybos nariai gali balsuoti telekonferencijos būdu. Šiame reglamente taip pat numatoma, kad Valdančiosios tarybos narys, kuris negali dalyvauti Valdančiosios tarybos posėdžiuose ilgesnį laiką, gali paskirti pakaitinį Valdančiosios tarybos narį. Šio straipsnio pirmoji ir antroji pastraipos nepažeidžia Valdančiosios tarybos balsavimo teisę turinčių ar jos neturinčių narių balsavimo teisių pagal šio straipsnio 3 dalį ir 40 straipsnio 2 ir 3 dalį. Jeigu šiame Statute nenumatyta kitaip, Valdančioji taryba sprendimus priima paprasta balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemia pirmininko balsas. Kad Valdančioji taryba galėtų balsuoti, turi būti dviejų trečdalių balsavimo teisę turinčių narių kvorumas. Jeigu kvorumo nėra, pirmininkas gali kviesti neeilinį posėdį, kuriame sprendimai gali būti priimami nesant kvorumo. 3. Priimant bet kokius sprendimus pagal 28, 29, 30, 32, 33 ir 51 straipsnius, balsai Valdančiojoje taryboje paskirstomi pagal nacionalinių centrinių bankų dalį pasirašytame Europos centrinio banko kapitale. Vykdomosios valdybos narių balsų indeksai lygūs nuliui. Kvalifikuotos daugumos reikalaujantis sprendimas priimamas, jeigu atiduoti balsai "už" atstovauja mažiausiai dviem trečdaliams pasirašyto Europos centrinio banko kapitalo ir ne mažiau kaip pusei dalininkų. Jeigu valdytojas negali dalyvauti, jis gali paskirti pakaitinį asmenį balsuoti jam skirtu indeksuotu balsu. 4. Posėdžiai yra konfidencialūs. Valdančioji taryba gali nuspręsti viešai paskelbti savo svarstymų rezultatus. 5. Valdančioji taryba posėdžiauja mažiausiai 10 kartų per metus. 11 straipsnis Vykdomoji valdyba 1. Pagal Konstitucijos III-382 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą Vykdomąją valdybą sudaro pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir keturi kiti nariai. Nariai atlieka savo pareigas dirbdami visu etatu. Nė vienas narys negali turėti jokio kito mokamo ar nemokamo darbo, išskyrus ypatingus atvejus, kai Valdančioji taryba padaro išimtį tuo klausimu. 2. Pagal Konstitucijos III-382 straipsnio 2 dalį Vykdomosios valdybos pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir kitus narius kvalifikuota balsų dauguma skiria Europos Vadovų Taryba iš pripažintą autoritetą ir profesinę patirtį pinigų ar bankininkystės srityse turinčių asmenų pagal Tarybos rekomendaciją bei pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Valdančiąja taryba. Jų kadencija yra aštuoneri metai, ir ji nėra atnaujinama. Vykdomosios valdybos nariais gali būti tik valstybių narių piliečiai. 3. Vykdomosios valdybos narių įdarbinimo sąlygos, ypač jų atlyginimai, pensijos ir kitos socialinio draudimo išmokos, yra sutarčių su Europos centriniu banku dalykas ir yra nustatomos Valdančiosios tarybos, kuri remiasi komiteto, sudaryto iš trijų Valdančiosios tarybos ir trijų Tarybos paskirtų narių, pasiūlymu. Vykdomosios valdybos nariai neturi teisės balsuoti dėl šioje dalyje nurodytų klausimų. 4. Jeigu Vykdomosios valdybos narys nebeatitinka šioms pareigoms keliamų reikalavimų arba yra kaltas padaręs sunkų nusižengimą, Teisingumo Teismas Valdančiosios tarybos arba Vykdomosios valdybos prašymu gali jį atstatydinti. 5. Kiekvienas asmeniškai dalyvaujantis Vykdomosios valdybos narys turi teisę balsuoti ir šiam tikslui turi vieną balsą. Jeigu nenustatyta kitaip, Vykdomoji valdyba sprendimus priima paprasta atiduotų balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemia pirmininko balsas. Balsavimo tvarka nustatoma 12 straipsnio 3 dalyje nurodytame Darbo reglamente. 6. Vykdomoji valdyba yra atsakinga už Europos centrinio banko einamąją veiklą. 7. Kiekviena laisva vieta Vykdomojoje valdyboje užimama paskiriant naują narį pagal šio straipsnio 2 dalį. 12 straipsnis Sprendimus priimančių organų pareigos 1. Valdančioji taryba nustato gaires ir priima sprendimus, kurie būtini užtikrinant uždavinių, patikėtų Europos centrinių bankų sistemai pagal Konstituciją ir šį Statutą, atlikimą. Valdančioji taryba nustato Sąjungos pinigų politiką, o prireikus priima sprendimus, susijusius su tarpiniais pinigų politikos tikslais, pagrindinėmis palūkanų normomis ir atsargų pasiūla Europos centrinių bankų sistemoje, bei nustato jiems įgyvendinti būtinas gaires. Vykdomoji valdyba įgyvendina pinigų politiką pagal Valdančiosios tarybos nustatytas gaires ir priimtus sprendimus. Tai atlikdama, Vykdomoji valdyba duoda reikiamus nurodymus nacionaliniams centriniams bankams. Be to, Vykdomoji valdyba gali turėti kai kurių jai perduotų įgaliojimų, jeigu taip nusprendžia Valdančioji taryba. Tokiu mastu, kuris laikomas galimu ir tinkamu, ir nepažeisdamas šio straipsnio nuostatų, Europos centrinis bankas kreipiasi į nacionalinius centrinius bankus dėl operacijų, kurios sudaro Europos centrinių bankų sistemos uždavinių dalį, atlikimo. 2. Vykdomoji valdyba yra atsakinga už Valdančiosios tarybos posėdžių rengimą. 3. Valdančioji taryba priima Darbo reglamentą, kuriame nustato Europos centrinio banko ir jo sprendimus priimančių organų vidaus struktūrą. 4. Valdančioji taryba atlieka 4 straipsnyje nurodytas patariamąsias funkcijas. 5. Valdančioji taryba priima 6 straipsnyje nurodytus sprendimus. 13 straipsnis Pirmininkas 1. Pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, pirmininko pavaduotojas vadovauja Europos centrinio banko valdančiajai tarybai ir Europos centrinio banko vykdomajai valdybai. 2. Nepažeisdamas 38 straipsnio, pirmininkas arba jo atstovas atstovauja Europos centriniam bankui už jo ribų. 14 straipsnis Nacionaliniai centriniai bankai 1. Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi Konstitucijos III-189 straipsniu, užtikrina, kad jos nacionalinės teisės aktai, įskaitant jos nacionalinio centrinio banko statutą, būtų suderinti su Konstitucija ir šiuo Statutu. 2. Nacionalinių centrinių bankų statutuose, be kita ko, turi būti numatyta, kad nacionalinio centrinio banko valdytojo kadencija bus ne trumpesnė kaip penkeri metai. Valdytoją galima atleisti iš pareigų tik tuomet, jeigu jis nebeatitinka šioms pareigoms keliamų reikalavimų arba yra kaltas padaręs sunkų nusižengimą. Suinteresuotas valdytojas arba Valdančioji taryba dėl tokio sprendimo gali kreiptis į Teisingumo Teismą motyvuodami Konstitucijos ar kokios nors kitos teisės normos, susijusios su jos taikymu, pažeidimu. Šie ieškiniai pateikiami per du mėnesius atitinkamai nuo sprendimo paskelbimo arba nuo pranešimo apie jį ieškovui dienos arba, jei to nebuvo padaryta, nuo tos dienos, kai ieškovas apie jį sužinojo. 3. Nacionaliniai centriniai bankai yra sudedamoji Europos centrinių bankų sistemos dalis ir veikia pagal Europos centrinio banko gaires bei nurodymus. Valdančioji taryba imasi reikiamų veiksmų, kad užtikrintų, jog būtų laikomasi Europos centrinio banko gairių ir nurodymų, ir reikalauja, kad jai būtų pateikiama visa reikalinga informacija. 4. Nacionaliniai centriniai bankai gali atlikti ir kitas, šiame Statute nenumatytas, funkcijas, nebent Valdančioji taryba dviejų trečdalių atiduotų balsų dauguma nustato, kad jos trukdo Europos centrinių bankų sistemos tikslams ir uždaviniams. Tokios funkcijos atliekamos nacionaliniams centriniams bankams prisiimant atsakomybę bei įsipareigojimus, ir jos nelaikomos Europos centrinių bankų sistemos funkcijų dalimi. 15 straipsnis Įsipareigojimai dėl atskaitomybės 1. Europos centrinis bankas rengia ir skelbia pranešimus apie Europos centrinių bankų sistemos veiklą mažiausiai kartą per ketvirtį. 2. Europos centrinių bankų sistemos konsoliduota finansinė ataskaita skelbiama kiekvieną savaitę. 3. Pagal Konstitucijos III-383 straipsnio 3 dalį Europos centrinis bankas parengia Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir Komisijai metų pranešimą apie Europos centrinių bankų sistemos veiklą ir apie pinigų politiką praėjusiais bei einamaisiais metais. 4. Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai ir ataskaitos suinteresuotoms šalims teikiami nemokamai. 16 straipsnis Banknotai Vadovaudamasi Konstitucijos III-186 straipsnio 1 dalimi, Valdančioji taryba turi išimtinę teisę duoti leidimą Sąjungoje leisti euro banknotus. Tokius banknotus gali išleisti Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai. Europos centrinio banko ir nacionalinių centrinių bankų išleisti banknotai yra vieninteliai tokie banknotai, kurie Sąjungoje turi teisėtos mokėjimo priemonės statusą. Europos centrinis bankas, kiek tai yra įmanoma, atsižvelgia į esamą banknotų išleidimo ir kūrimo praktiką. IV SKYRIUS EUROPOS CENTRINIŲ BANKŲ SISTEMOS PINIGŲ POLITIKOS FUNKCIJOS IR OPERACIJOS 17 straipsnis Sąskaitos Europos centriniame banke ir nacionaliniuose centriniuose bankuose Savo operacijoms vykdyti Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai gali atidaryti sąskaitas kredito įstaigoms, viešiesiems subjektams ir kitiems rinkos dalyviams ir priimti turtą, įskaitant nematerialius vertybinius popierius, kaip įkeitimo objektą. 18 straipsnis Atviros rinkos ir kredito operacijos 1. Kad pasiektų Europos centrinių bankų sistemos tikslus ir įvykdytų jos uždavinius, Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai gali: a) veikti finansų rinkose pirkdami ir parduodami (sudarydami neatidėliotinus ir išankstinius sandorius), įskaitant pirkimą ir pardavimą pagal atpirkimo sutartis, ir skolindami arba skolindamiesi skolos įsipareigojimus ir likvidžias rinkos priemones eurais arba kitomis valiutomis, taip pat tauriuosius metalus; b) atlikti kredito operacijas su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais skolinant lėšas užtikrinus pakankamu įkeitimu. 2. Europos centrinis bankas nustato jo paties ar nacionalinių centrinių bankų atliekamų atviros rinkos ir kredito operacijų bendrus principus, įskaitant sąlygų, kuriomis jie pasirengę atlikti tokius sandorius, paskelbimą. 19 straipsnis Privalomosios atsargos 1. Pagal 2 straipsnį Europos centrinis bankas siekdamas pinigų politikos tikslų, turi teisę reikalauti, kad valstybėse narėse įsteigtos kredito įstaigos privalomąsias atsargas laikytų Europos centrinio banko ir nacionalinių centrinių bankų sąskaitose. Privalomųjų atsargų skaičiavimo ir nustatymo taisykles gali patvirtinti Valdančioji taryba. Jeigu reikalavimai nevykdomi, Europos centrinis bankas turi teisę imti baudos palūkanas ir taikyti kitas panašaus poveikio sankcijas. 2. Taikydama šį straipsnį ir vadovaudamasi 41 straipsnyje išdėstyta tvarka, Taryba apibrėžia privalomųjų atsargų bazę ir maksimalius leistinus tų atsargų bei jų bazės santykius, taip pat atitinkamas sankcijas reikalavimų nevykdymo atveju. 20 straipsnis Pinigų politikos kitos priemonės Valdančioji taryba dviejų trečdalių atiduotų balsų dauguma gali nuspręsti naudoti pinigų politikos tokius kitus operacinius metodus, kuriuos ji, laikydamasi 2 straipsnio, mano esant tinkamais. 41 straipsnyje išdėstyta tvarka Taryba apibrėžia tokių metodų taikymo sritį, jeigu jais nustatomos prievolės trečiosioms šalims. 21 straipsnis Operacijos su viešaisiais subjektais 1. Pagal Konstitucijos III-181 straipsnį lėšų pereikvojimas sąskaitose ar bet kurios kitos formos kredito galimybės Sąjungos institucijoms, įstaigoms ar organams, valstybių narių centrinėms vyriausybėms, regioninėms, vietos ar kitoms valdžios institucijoms, kitoms viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms arba valstybės įmonėms Europos centriniame banke ar nacionaliniuose centriniuose bankuose yra draudžiami. Taip pat draudžiama Europos centriniam bankui ar nacionaliniams centriniams bankams tiesiogiai iš jų pirkti skolos priemones. 2. Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai gali veikti kaip šio straipsnio 1 dalyje išvardytų subjektų fiskaliniai agentai. 3. Šio straipsnio nuostatos netaikomos valstybei nuosavybės teise priklausančioms kredito įstaigoms, kurioms nacionaliniai centriniai bankai ir Europos centrinis bankas centrinių bankų atsargų pasiūlos atžvilgiu taiko tokį patį statusą kaip privačioms kredito įstaigoms. 22 straipsnis Tarpuskaitos ir mokėjimo sistemos Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai gali sudaryti sąlygas, o Europos centrinis bankas gali priimti reglamentus, kad būtų užtikrintas tarpuskaitos ir mokėjimo sistemų veiksmingumas ir patikimumas Sąjungoje ir su kitomis šalimis. 23 straipsnis Išorės operacijos Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai gali: a) užmegzti ryšius su centriniais bankais ir finansų įstaigomis kitose šalyse ir prireikus su tarptautinėmis organizacijomis; b) sudarydami neatidėliotinus ir išankstinius sandorius, įsigyti ir parduoti visų rūšių turtą užsienio valiuta ir tauriuosius metalus; sąvoka "turtas užsienio valiuta" apima vertybinius popierius ir visą kitą turtą bet kurios šalies valiuta ar apskaitos vienetais ir laikomą bet kokia forma; c) laikyti ir valdyti šiame straipsnyje nurodytą turtą; d) atlikti visų tipų banko sandorius su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant skolinimosi ir skolinimo operacijas. 24 straipsnis Kitos operacijos Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai, be operacijų, susijusių su jų uždaviniais, gali atlikti operacijas, skirtas jų administraciniams tikslams ar jų personalui. V SKYRIUS RIZIKOS RIBOJIMU PAGRĮSTA PRIEŽIŪRA 25 straipsnis Rizikos ribojimu pagrįsta priežiūra 1. Europos centrinis bankas gali patarti Tarybai, Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms, o šios gali konsultuotis su Europos centriniu banku dėl Sąjungos teisiškai privalomų aktų, susijusių su kredito įstaigų rizikos ribojimu pagrįsta priežiūra ir finansų sistemos stabilumu, taikymo srities ir įgyvendinimo. 2. Europos centrinis bankas, remdamasis kiekvienu pagal Konstitucijos III-185 straipsnio 6 dalį priimtu europiniu įstatymu, gali atlikti specialius uždavinius, susijusius su rizikos ribojimu pagrįsta kredito ir kitų finansų įstaigų, išskyrus draudimo įmones, priežiūros politika. VI SKYRIUS EUROPOS CENTRINIŲ BANKŲ SISTEMOS FINANSINĖS NUOSTATOS 26 straipsnis Finansinės ataskaitos 1. Europos centrinio banko ir nacionalinių centrinių bankų finansiniai metai prasideda sausio pirmą dieną ir baigiasi gruodžio paskutinę dieną. 2. Europos centrinio banko metų ataskaitas rengia Vykdomoji valdyba pagal Valdančiosios tarybos nustatytus principus. Ataskaitas tvirtina Valdančioji taryba, ir tada jos paskelbiamos. 3. Analizės ir veiklos tikslais Vykdomoji valdyba sudaro Europos centrinių bankų sistemos konsoliduotą balansą, apimantį Europos centrinių bankų sistemai priskiriamą nacionalinių centrinių bankų turtą ir įsipareigojimus. 4. Šiam straipsniui taikyti Valdančioji taryba nustato reikiamas nacionalinių centrinių bankų vykdomų operacijų apskaitos ir atskaitomybės standartizavimo taisykles. 27 straipsnis Auditas 1. Europos centrinio banko ir nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja Valdančioji taryba ir tvirtina Taryba. Auditoriai turi visus įgaliojimus tikrinti visas Europos centrinio banko ir nacionalinių centrinių bankų buhalterines knygas bei sąskaitas ir gauti visą informaciją apie jų sandorius. 2. Konstitucijos III-384 straipsnis taikomas tik Europos centrinio banko vadovybės veiklos efektyvumui tirti. 28 straipsnis Europos centrinio banko kapitalas 1. Europos centrinio banko kapitalas yra 5000 milijonų eurų. Kapitalą galima didinti tokiomis sumomis, kokios numatytos europiniame sprendime, kurį priima Valdančioji taryba veikdama kvalifikuota balsų dauguma, numatyta 10 straipsnio 3 dalyje, neperžengdama tokių ribų ir tokiomis sąlygomis, kokias nustato Taryba 41 straipsnyje nurodyta tvarka. 2. Nacionaliniai centriniai bankai yra vieninteliai subjektai, turintys teisę pasirašyti ir turėti Europos centrinio banko kapitalą. Kapitalas pasirašomas pagal raktą, nustatytą vadovaujantis 29 straipsniu. 3. Valdančioji taryba, veikdama kvalifikuota balsų dauguma, kaip nurodyta 10 straipsnio 3 dalyje, apibrėžia kapitalo apmokėjimo apimtį ir formą. 4. Laikantis 5 dalies, nacionalinių centrinių bankų dalys pasirašytame Europos centrinio banko kapitale negali būti perduodamos, įkeičiamos ar areštuojamos. 5. Jeigu 29 straipsnyje nurodytas raktas yra koreguojamas, nacionaliniai centriniai bankai perveda tarpusavyje tokio dydžio kapitalo dalis, kokios reikalingos užtikrinti, kad kapitalo dalių paskirstymas atitiktų pakoreguotą raktą. Valdančioji taryba nustato tokių pervedimų sąlygas. 29 straipsnis Kapitalo pasirašymo raktas 1. Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo raktas, pirmą kartą nustatytas 1998 metais, kai buvo įsteigta Europos centrinių bankų sistema, nustatomas kiekvienam nacionaliniam centriniam bankui priskiriant svorį šiame rakte lygų sumai: - atitinkamos valstybės narės 50 % gyventojų skaičiaus dalies Sąjungoje priešpaskutiniais metais iki Europos centrinių bankų sistemos įkūrimo; - atitinkamos valstybės narės 50 % bendrojo vidaus produkto dalies Sąjungoje rinkos kainomis per paskutinius penkerius metus iki priešpaskutinių metų prieš Europos centrinių bankų sistemos įkūrimą. Procentai suapvalinami iki artimiausio 0,0001 % punkto kartotinio. 2. Šiam straipsniui taikyti reikalingus statistinius duomenis pateikia Komisija vadovaudamasi taisyklėmis, kurias Taryba priima 41 straipsnyje nurodyta tvarka. 3. Nacionaliniams centriniams bankams skiriami svoriai koreguojami kas penkeri metai po Europos centrinių bankų sistemos įsteigimo analogiškai vadovaujantis nuostatomis, išdėstytoms šio straipsnio 1 dalyje. Pakoreguotas raktas pradedamas taikyti nuo pirmos kitų metų dienos. 4. Valdančioji taryba imasi visų kitų šiam straipsniui taikyti reikalingų priemonių. 30 straipsnis Užsienio atsargų pervedimas į Europos centrinį banką 1. Nepažeisdami 28 straipsnio, nacionaliniai centriniai bankai suteikia Europos centriniam bankui užsienio atsargas, išskyrus valstybių narių valiutomis, eurais, Tarptautinio valiutos fondo rezervinėmis pozicijomis ir specialiosiomis skolinimosi teisėmis iki sumos, lygios 50000 milijonų eurų. Valdančioji taryba sprendžia, kokią dalį Europos centrinis bankas reikalauja pervesti. Europos centrinis bankas turi visišką teisę laikyti ir valdyti jam pervestas užsienio atsargas bei naudoti jas šiame Statute nurodytais tikslais. 2. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko įnašai nustatomi proporcingai jo daliai pasirašytame Europos centrinio banko kapitale. 3. Europos centrinis bankas kiekvieną nacionalinį centrinį banką kredituoja jo įnašo dydžio reikalavimu. Valdančioji taryba nustato tokių reikalavimų nominalią išraišką ir atlyginimo už juos tvarką. 4. Taikydamas šio straipsnio 2 dalį ir neperžengdamas tokių ribų bei vadovaudamasis tokiomis sąlygomis, kokias nustato Taryba 41 straipsnyje išdėstyta tvarka, Europos centrinis bankas gali toliau papildomai reikalauti užsienio atsargų, viršijančių šio straipsnio 1 dalį nustatytą ribą. 5. Europos centrinis bankas gali laikyti ir valdyti Tarptautinio valiutos fondo rezervines pozicijas ir specialiąsias skolinimosi teises bei numatyti tokių lėšų sutelkimą. 6. Valdančioji taryba imasi visų kitų šiam straipsniui taikyti reikalingų priemonių. 31 straipsnis Nacionalinių centrinių bankų turimos užsienio atsargos 1. Nacionaliniams centriniams bankams leidžiama atlikti sandorius vykdant savo įsipareigojimus tarptautinėms organizacijoms pagal 23 straipsnį. 2. Jei visos kitos operacijos užsienio atsargomis, likusiomis nacionaliniams centriniams bankams po 30 straipsnyje nurodytų pervedimų, ir valstybių narių sandoriai užsienio valiutos apyvartinėmis lėšomis viršija tam tikrą ribą, kuri nustatoma pagal šio straipsnio 3 dalį, joms turi pritarti Europos centrinis bankas, kad būtų užtikrintas jų suderinamumas su Sąjungos valiutos kurso ir pinigų politika. 3. Valdančioji taryba nustato gaires šioms operacijoms palengvinti. 32 straipsnis Nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymas 1. Pajamos, susikaupusios nacionaliniams centriniams bankams atliekant Europos centrinių bankų sistemos pinigų politikos funkcijas (toliau – pinigų politikos pajamos), paskirstomos kiekvienų finansinių metų gale pagal šio straipsnio nuostatas. 2. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko pinigų politikos pajamų suma yra lygi jo metų pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir kredito įstaigų indėlių įsipareigojimams padengti. Šį turtą nustato nacionaliniai centriniai bankai pagal gaires, kurias nustato Valdančioji taryba. 3. Jeigu prasidėjus trečiajam etapui nacionalinių centrinių bankų balansų struktūros, Valdančiosios tarybos nuomone, neleidžia taikyti šio straipsnio 2 dalies, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti, nukrypdama nuo šio straipsnio 2 dalies, kad pinigų politikos pajamos būtų skaičiuojamos pagal kitą metodą ne ilgesnį kaip penkerių metų laikotarpį. 4. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu visoms palūkanoms, kurias tas centrinis bankas sumokėjo pagal indėlių įsipareigojimus kredito įstaigoms pagal 19 straipsnį. Valdančioji taryba gali nuspręsti, kad nacionaliniams centriniams bankams būtų atlyginamos išlaidos, susijusios su banknotų išleidimu, arba išimtinėmis aplinkybėmis ypatingas nuostolis, atsirandantis dėl pinigų politikos operacijų, kurių jis imasi Europos centrinių bankų sistemos vardu. Atlyginama tokia forma, kuri, Valdančiosios tarybos nuomone, yra tinkama. Šios sumos gali būti kompensuojamos iš nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų. 5. Nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų suma paskirstoma nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai Europos centrinio banko kapitalo daliai atsižvelgiant į bet kurį sprendimą, kurį priima Valdančioji taryba vadovaudamasi 33 straipsnio 2 dalimi. 6. Likučių, atsirandančių iš pinigų politikos pajamų paskirstymo, tarpuskaitą ir mokėjimą vykdo Europos centrinis bankas pagal Valdančiosios tarybos nustatytas gaires. 7. Valdančioji taryba imasi visų kitų šiam straipsniui taikyti reikalingų priemonių. 33 straipsnis Europos centrinio banko grynojo pelno ir nuostolio paskirstymas 1. Europos centrinio banko grynasis pelnas pervedamas tokia tvarka: a) suma, kurią turi nustatyti Valdančioji taryba ir kuri negali viršyti 20 % grynojo pelno, pervedama į bendrą atsargų fondą, kuriam taikoma riba, lygi 100 % kapitalo; b) likęs grynasis pelnas paskirstomas Europos centrinio banko dalininkams proporcingai jų apmokėtoms dalims. 2. Jeigu Europos centrinis bankas patiria nuostolį, trūkumą galima kompensuoti iš Europos centrinio banko bendrojo atsargų fondo ir prireikus Valdančiosios tarybos sprendimu — iš atitinkamų finansinių metų pinigų politikos pajamų proporcingai ir neviršijant sumų, kokios paskirstytos nacionaliniams centriniams bankams pagal 32 straipsnio 5 dalį. VII SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 34 straipsnis Teisės aktai 1. Vadovaujantis Konstitucijos III-190 straipsniu, Europos centrinis bankas: a) priima europinius reglamentus, reikalingus šio Statuto 3 straipsnio 1 dalies a punkte, 19 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnyje ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytiems uždaviniams atlikti, ir tais atvejais, kurie numatomi 41 straipsnyje nurodytuose europiniuose reglamentuose ir sprendimuose; b) priima europinius sprendimus, reikalingus pagal Konstituciją ir šį Statutą Europos centrinių bankų sistemai patikėtiems uždaviniams vykdyti; c) teikia rekomendacijas ir nuomones. 2. Europos centrinis bankas gali nutarti paskelbti savo europinius sprendimus, rekomendacijas ir nuomones. 3. Laikydamasis 41 straipsnyje numatyta tvarka Tarybos nustatytų apribojimų ir sąlygų, Europos centrinis bankas turi teisę įmonėms, nesilaikančioms jo europiniuose reglamentuose ir sprendimuose nustatytų įpareigojimų, skirti vienkartines ir periodiškai mokamas baudas. 35 straipsnis Teisminė priežiūra ir susiję klausimai 1. Konstitucijos numatytais atvejais ir sąlygomis Europos Sąjungos Teisingumo Teismas gali peržiūrėti ar aiškinti Europos centrinio banko veiksmus ar neveikimą. Konstitucijoje numatytais atvejais ir sąlygomis Europos centrinis bankas gali pateikti ieškinį. 2. Ginčus tarp Europos centrinio banko ir jo kreditorių, skolininkų arba bet kurio kito asmens sprendžia kompetentingi nacionaliniai teismai, išskyrus atvejus, kai jurisdikcija priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. 3. Europos centriniam bankui taikomas Konstitucijos III-431 straipsnyje numatytas atsakomybės režimas. Nacionaliniai centriniai bankai yra atsakingi pagal atitinkamus nacionalinius įstatymus. 4. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal bet kurią Europos centrinio banko ar jo vardu sudarytos sutarties arbitražinę išlygą, nepaisant to, ar ta sutartis reguliuojama pagal viešąją ar pagal privatinę teisę. 5. Europos centrinio banko sprendimą kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą dėl bylos iškėlimo priima Valdančioji taryba. 6. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spręsti ginčus dėl nacionalinio centrinio banko įpareigojimų pagal Konstituciją ir šį Statutą vykdymo. Jeigu Europos centrinis bankas mano, kad kuris nors nacionalinis centrinis bankas neįvykdė kokios nors pareigos pagal Konstituciją ir šį Statutą, jis šiuo reikalu pareiškia pagrįstą savo nuomonę pirma suteikęs atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui galimybę išdėstyti savo samprotavimus. Jei atitinkamas nacionalinis centrinis bankas per Europos centrinio banko nustatytą laiką neatsižvelgia į tą nuomonę, Europos centrinis bankas gali perduoti šį reikalą svarstyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. 36 straipsnis Personalas 1. Vykdomosios valdybos siūlymu Valdančioji taryba nustato Europos centrinio banko personalo įdarbinimo sąlygas. 2. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spręsti Europos centrinio banko ir jo tarnautojų ginčus neviršijant įdarbinimo sąlygose nustatytų ribų ir laikantis jose numatytų sąlygų. 37 straipsnis Profesinė paslaptis 1. Europos centrinio banko ir nacionalinių centrinių bankų sprendimus priimančių organų nariai ir personalas, netgi nustoję eiti savo pareigas, privalo neatskleisti informacijos, kuriai taikomi profesinės paslapties reikalavimai. 2. Asmenims, turintiems galimybę naudotis teisiškai įpareigojančių Sąjungos aktų, kuriems taikomi reikalavimai saugoti profesinę paslaptį, duomenimis, turi tų reikalavimų laikytis. 38 straipsnis Pasirašantieji asmenys Europos centrinio banko teisiniai įsipareigojimai trečiųjų šalių atžvilgiu prisiimami jo pirmininko arba dviejų Vykdomosios valdybos narių, arba dviejų Europos centrinio banko personalo narių, kuriuos pirmininkas tinkamai įpareigojo pasirašyti Europos centrinio banko vardu, parašais. 39 straipsnis Privilegijos ir imunitetai Valstybių narių teritorijoje Europos centrinis bankas naudojasi tokiomis privilegijomis ir imunitetais, kurie yra būtini jo uždaviniams atlikti, laikantis Protokole dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų nustatytų sąlygų. VIII SKYRIUS STATUTO PAKEITIMAS IR PAPILDOMOS TAISYKLĖS 40 straipsnis Supaprastinta pakeitimo tvarka 1. Vadovaujantis Konstitucijos III-187 straipsnio 5 dalimi, europiniais įstatymais galima iš dalies keisti šio Statuto 5 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, 17 ir 18 straipsnius, 19 straipsnio 1 dalį, 22, 23, 24 ir 26 straipsnius, 32 straipsnio 2, 3, 4 ir 6 dalis, 33 straipsnio 1 dalies a punktą ir 36 straipsnį: a) remiantis Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavus su Europos centriniu banku; b) remiantis Europos centrinio banko rekomendacija ir pasikonsultavus su Komisija. 2. Europos Vadovų Taryba, Europos centriniam bankui rekomendavus ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Komisija arba Komisijai rekomendavus ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Europos centriniu banku, vieningai priimtu europiniu sprendimu gali pakeisti 10 straipsnio 2 dalį. Šie pakeitimai įsigalioja tik po to, kai pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus juos patvirtina valstybės narės. 3. Pagal šį straipsnį teikiamą Europos centrinio banko rekomendaciją turi vieningai patvirtinti Valdančioji taryba. 41 straipsnis Papildomos taisyklės Vadovaudamasi Konstitucijos III-187 straipsnio 6 dalimi, Taryba priima europinius reglamentus ir sprendimus, nustatančius šio Statuto 4 straipsnyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 19 straipsnio 2 dalyje, 20 straipsnyje, 28 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 2 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje ir 34 straipsnio 3 dalyje nurodytas priemones. Taryba sprendžia pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir: a) remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos centriniu banku, arba b) remdamasi Europos centrinio banko rekomendacija ir pasikonsultavusi su Komisija. IX SKYRIUS EUROPOS CENTRINIŲ BANKŲ SISTEMAI TAIKOMOS PEREINAMOSIOS IR KITOS NUOSTATOS 42 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. Konstitucijos III-197 straipsnio 1 dalyje nurodytos išimtys lemia, kad suinteresuotoms valstybėms narėms nesuteikiamos jokios teisės ir nenumatomi jokie įpareigojimai, išdėstyti šio Statuto 3 ir 6 straipsniuose, 9 straipsnio 2 dalyje, 12 straipsnio 1 dalyje, 14 straipsnio 3 dalyje, 16, 18, 19, 20, 22 ir 23 straipsniuose, 26 straipsnio 2 dalyje, 27, 30, 31, 32, 33, 34 ir 50 straipsniuose. 2. Valstybių narių, kurioms taikoma Konstitucijos III-197 straipsnio 1 dalyje nurodytos išimtys, centriniai bankai išlaiko savo įgaliojimus pinigų politikos srityje pagal nacionalinę teisę. 3. Pagal Konstitucijos III-197 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą šio Statuto 3 straipsnyje, 11 straipsnio 2 dalyje ir 19 straipsnyje "valstybės narės" suprantamos kaip "valstybės narės, kurių valiuta yra euro". 4. Šio Statuto 9 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 12 straipsnio 1 dalyje, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31 ir 32 straipsniuose, 33 straipsnio 2 dalyje ir 50 straipsnyje "nacionaliniai centriniai bankai" suprantami kaip "valstybių narių, kurių valiuta yra euro, centriniai bankai". 5. 10 straipsnio 3 dalyje ir 33 straipsnio 1 dalyje "dalininkai" suprantami kaip "valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai". 6. 10 straipsnio 3 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalyje "pasirašytas Europos centrinio banko kapitalas" suprantamas kaip "Europos centrinio banko kapitalas, kurį pasirašo valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai". 43 straipsnis Europos centrinio banko pereinamojo laikotarpio uždaviniai Europos centrinis bankas perima buvusias Konstitucijos III-199 straipsnio 2 dalyje nurodytas Europos pinigų instituto funkcijas, kurias dėl vienai ar daugiau valstybių narių taikomų išimčių reikia vykdyti ir įvedus eurą. Europos centrinis bankas teikia patarimus rengiantis panaikinti Konstitucijos III-198 straipsnyje nurodytas išimtis. 44 straipsnis Europos centrinio banko bendroji taryba 1. Nepažeidžiant Konstitucijos III-187 straipsnio 3 dalies, Bendroji taryba įsteigiama kaip Europos centrinio banko sprendimus priimantis trečias organas. 2. Bendrąją tarybą sudaro Europos centrinio banko pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas bei nacionalinių centrinių bankų valdytojai. Kiti Vykdomosios valdybos nariai gali dalyvauti Bendrosios tarybos posėdžiuose be balsavimo teisės. 3. Bendrosios tarybos visos pareigos išvardytos 46 straipsnyje. 45 straipsnis Bendrosios tarybos veikimas 1. Europos centrinio banko bendrajai tarybai pirmininkauja Europos centrinio banko pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, pirmininko pavaduotojas. 2. Tarybos pirmininkas ir Komisijos narys gali dalyvauti Bendrosios tarybos posėdžiuose be teisės balsuoti. 3. Bendrosios tarybos posėdžius rengia jos pirmininkas. 4. Nukrypdama nuo 12 straipsnio 3 dalies, Bendroji taryba priima savo Darbo reglamentą. 5. Sekretoriato paslaugas Bendrajai tarybai teikia Europos centrinis bankas. 46 straipsnis Bendrosios tarybos pareigos 1. Bendroji taryba: a) atlieka 43 straipsnyje nurodytus uždavinius; b) prisideda prie 4 straipsnyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytų patariamųjų funkcijų atlikimo. 2. Bendroji taryba prisideda: a) renkant 5 straipsnyje nurodytą statistinę informaciją; b) rengiant 15 straipsnyje nurodytas Europos centrinio banko ataskaitas; c) nustatant 26 straipsnio 4 dalyje nurodytas taisykles, reikalingas 26 straipsniui taikyti; d) imantis visų kitų priemonių, kurios nurodytos 29 straipsnio 4 dalyje, reikalingų 29 straipsniui taikyti; e) nustatant 36 straipsnyje nurodytas Europos centrinio banko personalo įdarbinimo sąlygas. 3. Bendroji taryba prisideda atliekant būtiną pasirengimą neatšaukiamai nustatyti valstybių narių, kurioms taikomos išimtys, valiutų kursus valstybių narių, kurioms netaikomos išimtys, euro atžvilgiu, kaip nurodyta Konstitucijos III-198 straipsnio 3 dalyje. 4. Europos centrinio banko pirmininkas praneša Bendrajai tarybai apie Valdančiosios tarybos sprendimus. 47 straipsnis Europos centrinio banko kapitalui taikomos pereinamosios nuostatos Vadovaujantis 29 straipsniu, kiekvienam nacionaliniam centriniam bankui skiriamas svoris Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte. Nukrypstant nuo 28 straipsnio 3 dalies nuostatų, valstybių narių, kurioms taikomos išimtys, centriniai bankai neapmoka jų pasirašyto kapitalo, nebent Bendroji taryba, veikdama dauguma, kuri atstovauja mažiausiai dviem trečdaliams pasirašyto Europos centrinio banko kapitalo ir mažiausiai pusei dalininkų, nusprendžia, kad reikia sumokėti minimalų procentą, kaip įnašą, skirtą Europos centrinio banko veiklos išlaidoms padengti. 48 straipsnis Atidėtas Europos centrinio banko kapitalo, atsargų ir atidėjinių mokėjimas 1. Valstybės narės, kuriai išimtys panaikinamos, centrinis bankas apmoka savo pasirašytą Europos centrinio banko kapitalo dalį taip pat, kaip ir kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, centriniai bankai, o reikiamą užsienio atsargų sumą perveda Europos centriniam bankui pagal 30 straipsnio 1 dalį. Pervedama suma nustatoma padauginus pagal dabartinį valiutos kursą eurais išreikštas užsienio atsargas, kurios jau buvo pervestos į Europos centrinį banką pagal 30 straipsnio 1 dalį, iš atitinkamo nacionalinio centrinio banko pasirašytos dalies ir dalių, kurias jau apmokėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai, santykio. 2. Be mokėjimo, kurį reikia atlikti pagal 1 dalį, atitinkamas centrinis nacionalinis bankas įneša savo dalį į Europos centrinio banko atsargas, taip pat į tuos atidėjinius, kurie prilyginami atsargoms, bei į sumą, kurią dar reikės priskirti atsargoms ir atidėjiniams, atitinkančią pelno ir nuostolio ataskaitos likutį, buvusį metų, po kurių panaikintos išimtys, gruodžio 31 dieną. Suma, kurią reikia įnešti, nustatoma dauginant atsargų, apibrėžtų pirmiau ir nurodytų patvirtintame Europos centrinio banko balanse, sumą iš atitinkamo centrinio banko pasirašytos dalies ir dalių, kurias jau apmokėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai, santykio. 3. Vienai ar daugiau šalių tapus valstybėmis narėmis ir jų atitinkamiems nacionaliniams centriniams bankams tapus Europos centrinių bankų sistemos dalimi, automatiškai padidėja pasirašytas Europos centrinio banko kapitalas ir maksimalus užsienio atsargų, kurias būtų galima pervesti į Europos centrinį banką, dydis. Padidėjimas nustatomas padauginus tuo metu esančias atitinkamas sumas iš santykio, apskaičiuoto pagal išplėstą kapitalo raktą, tarp nacionalinių centrinių bankų, ketinančių įsijungti į Europos centrinių bankų sistemą, ir nacionalinių centrinių bankų, jau esančių Europos centrinių bankų sistemoje, svorių. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko svoris kapitalo rakte yra apskaičiuojamas pagal analogiją su 29 straipsnio 1 dalimi ir laikantis 29 straipsnio 2 dalies. Ataskaitiniai statistinių duomenų laikotarpiai turi būti tokie patys, kokie buvo naudojami per paskutinį kas penkerius metus atliekamą svorių pakoregavimą vadovaujantis 29 straipsnio 3 dalimi. 49 straipsnis 32 straipsniui taikoma išimtis 1. Jeigu Valdančioji taryba prasidėjus trečiajam etapui nusprendžia, kad 32 straipsnio taikymas sukelia nacionalinių centrinių bankų pajamų santykinių pozicijų didelius pokyčius, pajamų suma, kuri turi būti paskirstoma pagal 32 straipsnį, mažinama vienodu procentu, kuris neturi viršyti 60 % pirmais finansiniais metais po trečiojo etapo pradžios ir kuris turi mažėti bent po 12 procentinių punktų kiekvienais vėlesniais finansiniais metais. 2. 1 dalis taikoma ne ilgiau kaip penkerius finansinius metus nuo trečiojo etapo pradžios. 50 straipsnis Banknotų valstybių narių valiutomis keitimas Po to, kai vadovaujantis Konstitucijos III-198 straipsnio 3 dalimi neatšaukiamai nustatomi valiutų kursai, Valdančioji taryba imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog valstybių narių, kurių valiutų kursai yra neatšaukiamai nustatyti, nacionaliniai centriniai bankai banknotus keistų pagal jų atitinkamas nominalias vertes. 51 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatų taikymas 42–47 straipsniai taikomi, jeigu yra valstybių narių, kurioms taikomos išimtys, ir tol kol toms valstybėms narėms taikomos išimtys. --------------------------------------------------