Europos Bendrijos steigimo Sutarties (Konsoliduota redakcija) - D. Protokolai, pridedami prie Europos bendrijos steigimo sutarties - Protokolas (Nr. 11) dėl Europos investicijų banko statuto (1957)



Oficialusis leidinys C 321 E , 29/12/2006 p. 0233 - 0248



Protokolas (Nr. 11) dėl Europos investicijų banko statuto (1957) AUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS, SIEKDAMOS nustatyti Europos investicijų banko, numatyto šios Sutarties 266 straipsnyje, statutą, SUSITARĖ dėl šių nuostatų, kurios pridedamos prie šios Sutarties: 1 straipsnis Europos investicijų bankas, įteisintas šios Sutarties 266 straipsniu (toliau – Bankas), įkuriamas šiuo protokolu; jis atlieka savo funkcijas ir vykdo savo veiklą pagal šios Sutarties ir šio Statuto nuostatas. Banko buveinės vieta nustatoma valstybių narių vyriausybių bendru sutarimu. 2 straipsnis Banko uždavinys apibrėžtas šios Sutarties 267 straipsnyje. 3 straipsnis [1] Pagal šios Sutarties 266 straipsnį Banko nariai yra: - Belgijos Karalystė, - Čekijos Respublika, - Danijos Karalystė, - Vokietijos Federacinė Respublika, - Estijos Respublika, - Graikijos Respublika, - Ispanijos Karalystė, - Prancūzijos Respublika, - Airija, - Italijos Respublika, - Kipro Respublika, - Latvijos Respublika, - Lietuvos Respublika, - Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, - Vengrijos Respublika, - Maltos Respublika, - Nyderlandų Karalystė, - Austrijos Respublika, - Lenkijos Respublika, - Portugalijos Respublika, - Slovėnijos Respublika, - Slovakijos Respublika, - Suomijos Respublika, - Švedijos Karalystė, - Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė. 4 straipsnis 1. [2] Banko kapitalą sudaro 163727670000 EUR, kuriuos valstybės narės įsigyja pasirašymo būdu taip [***]: Vokietija | 26649532500 | Prancūzija | 26649532500 | Italija | 26649532500 | Jungtinė Karalystė | 26649532500 | Ispanija | 15989719500 | Belgija | 7387065000 | Nyderlandai | 7387065000 | Švedija | 4900585500 | Danija | 3740283000 | Austrija | 3666973500 | Lenkija | 3635030500 | Suomija | 2106816000 | Graikija | 2003725500 | Portugalija | 1291287000 | Čekija | 1212590000 | Vengrija | 1121583000 | Airija | 935070000 | Slovakija | 408489500 | Slovėnija | 379429000 | Lietuva | 250852000 | Liuksemburgas | 187015500 | Kipras | 180747000 | Latvija | 156192500 | Estija | 115172000 | Malta | 73849000 | Apskaitos vienetas yra euro, kuris yra Ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape dalyvaujančių valstybių narių viena bendra valiuta. Direktorių valdybai pasiūlius, Valdytojų taryba gali vieningai nuspręsti pakeisti apskaitos vienetą. Valstybės narės atsako tik pasirašyto, bet neapmokėto kapitalo dalimi. 2. Priėmus naują narį, pasirašytas kapitalas padidėja jo įnešto kapitalo suma. 3. Valdytojų taryba gali vieningai nuspręsti padidinti pasirašytą kapitalą. 4. Narės dalis pasirašytame kapitale negali būti perleista, įkeista ar areštuota. 5 straipsnis 1. Valstybės narės apmoka vidutiniškai iki 5 % pasirašytą kapitalą sudarančių 4 straipsnio 1 dalyje nustatytų sumų. 2. Tuo atveju, jei pasirašytasis kapitalas padidinamas, Valdytojų taryba vieningai nustato apmokėtiną procentinę dalį ir sumokėjimo tvarką. 3. Direktorių valdyba gali reikalauti apmokėti pasirašytojo kapitalo likutį, kokio reikia Bankui vykdyti savo įsipareigojimus tiems, kurie yra suteikę jam paskolas. Kiekviena valstybė narė moka proporcingai jos pasirašyto kapitalo daliai valiuta, kurios reikia Bankui šiems įsipareigojimams vykdyti. 6 straipsnis 1. Valdytojų taryba Direktorių valdybos siūlymu kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti, kad valstybės narės suteiktų Bankui specialiąsias paskolas, už kurias mokamos palūkanos, jeigu tokių paskolų reikia, ir tokio dydžio, kokio reikia Bankui konkretiems projektams finansuoti, o Direktorių valdyba įrodo, kad Bankas negali gauti reikalingų lėšų kapitalo rinkose finansuojamų projektų pobūdį ir tikslą atitinkančiomis sąlygomis. 2. Specialiųjų paskolų galima reikalauti ne anksčiau kaip ketvirtųjų metų nuo šios Sutarties įsigaliojimo pradžioje. Bendra jų suma neturi viršyti 400 milijonų apskaitos vienetų arba 100 milijonų vienetų per metus. 3. Specialiųjų paskolų terminas yra susijęs su paskolų ar garantijų, kurias Bankas siūlo suteikti panaudodamas specialiąsias paskolas, terminu; jis neturi viršyti dvidešimties metų. Valdytojų taryba Direktorių valdybos siūlymu kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti grąžinti specialiąsias paskolas anksčiau nustatyto laiko. 4. Specialiųjų paskolų metinė palūkanų norma yra 4 proc., jeigu Valdytojų taryba, atsižvelgusi į palūkanų normų tendenciją ir dydį kapitalo rinkose, nenusprendžia nustatyti kitokios normos. 5. Specialiąsias paskolas suteikia valstybės narės proporcingai jų pasirašyto kapitalo daliai; sumokama nacionaline valiuta per šešis mėnesius nuo šių paskolų pareikalavimo. 6. Banko likvidavimo atveju valstybių narių suteiktos specialiosios paskolos būtų grąžintos tik Bankui padengus kitas skolas. 7 straipsnis 1. Jeigu sumažėtų valstybės narės valiutos vertė 4 straipsnyje apibūdinto apskaitos vieneto atžvilgiu, ta valstybė turi pakoreguoti savo kapitalo dalies, įmokėtos nacionaline valiuta, dydį proporcingai vertės pasikeitimui sumokėdama Bankui papildomą sumą. 2. Jeigu padidėtų valstybės narės valiutos vertė 4 straipsnyje apibūdinto apskaitos vieneto atžvilgiu, Bankas turi pakoreguoti tos valstybės kapitalo dalies, įmokėtos nacionaline valiuta, dydį proporcingai vertės pasikeitimui grąžindamas tai valstybei dalį sumos. 3. Taikant šį straipsnį, valstybės narės valiutos vertė 4 straipsnyje apibūdinto apskaitos vieneto atžvilgiu atitinka apskaitos vieneto keitimo į šią valiutą, ir atvirkščiai, kursą, paremtą rinkos kursais. 4. Valdytojų taryba, remdamasi Direktorių valdybos pasiūlymu, vieningai gali pakeisti apskaitos vienetais išreikštų sumų keitimo į nacionalines valiutas, ir atvirkščiai, būdą. Be to, remdamasi Direktorių valdybos pasiūlymu, ji gali vieningai nustatyti 1 ir 2 dalyse paminėto kapitalo koregavimo būdą; tikslinamieji mokėjimai turi būti atliekami bent kartą per metus. 8 straipsnis Bankui vadovauja ir jį valdo Valdytojų taryba, Direktorių valdyba ir Valdymo komitetas. 9 straipsnis 1. Valdytojų tarybą sudaro valstybių narių paskirti ministrai. 2. Valdytojų taryba nustato Banko kreditavimo politikos bendrąsias nuorodas remdamasi pirmiausia tikslais, kurių reikia siekti atsižvelgiant į bendrosios rinkos kūrimo pažangą. Valdytojų taryba užtikrina, kad minėtos nuorodos būtų įgyvendintos. 3. Be to, Valdytojų taryba: a) nusprendžia, ar didinti pasirašytą kapitalą pagal 4 straipsnio 3 dalį ir 5 straipsnio 2 dalį; b) vykdo 6 straipsnyje numatytus įgaliojimus, susijusius su specialiosiomis paskolomis; c) vykdo 11 ir 13 straipsniuose numatytus įgaliojimus, susijusius su Direktorių valdybos ir Valdymo komiteto narių paskyrimu ir atstatydinimu, ir 13 straipsnio 1 dalies antrojoje pastraipoje numatytus įgaliojimus; d) leidžia pasinaudoti 18 straipsnio 1 dalyje numatytu nukrypimu; e) tvirtina Direktorių valdybos metų pranešimą; f) tvirtina metų balansą bei pelno ir nuostolių ataskaitą; g) vykdo 4, 7, 14, 17, 26 ir 27 straipsniuose numatytus įgaliojimus ir funkcijas; h) tvirtina Banko darbo tvarkos taisykles. 4. Pagal šią Sutartį ir šį Statutą Valdytojų taryba yra kompetentinga vieningai nuspręsti dėl Banko operacijų sustabdymo, o prireikus, dėl jo likvidavimo. 10 straipsnis Išskyrus atvejus, kai šiame Statute yra nustatyta kitaip, Valdytojų taryba sprendimus priima savo narių balsų dauguma. Ši dauguma turi atstovauti ne mažiau kaip 50 % pasirašyto kapitalo. Valdytojų taryba balsuoja pagal šios Sutarties 205 straipsnio nuostatas. 11 straipsnis 1. Tik Direktorių valdyba turi išimtinę teisę priimti sprendimus dėl paskolų ir garantijų suteikimo bei paskolų ėmimo; ji nustato teikiamų paskolų palūkanų normas ir komisinius už garantijas; ji rūpinasi tinkamu vadovavimu Bankui; užtikrina, kad Bankas būtų valdomas vadovaujantis šia Sutartimi ir šiuo Statutu bei Valdytojų tarybos nustatytomis bendrosiomis nuorodomis. Finansinių metų pabaigoje Direktorių valdyba pateikia pranešimą Valdytojų tarybai, ir, pranešimą patvirtinus, jį paskelbia. 2. [4] Direktorių valdybą sudaro dvidešimt šeši direktoriai ir šešiolika pakaitinių direktorių. Direktorius penkeriems metams skiria Valdytojų taryba, po vieną pasiūlant kiekvienai valstybei narei ir vieną Komisijai. Pakaitinius direktorius penkeriems metams skiria Valdytojų taryba tokiu būdu: - du pakaitinius pasiūlo Vokietijos Federacinė Respublika, - du pakaitinius pasiūlo Prancūzijos Respublika, - du pakaitinius pasiūlo Italijos Respublika, - du pakaitinius pasiūlo Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė, - vieną pakaitinį bendru sutarimu pasiūlo Ispanijos Karalystė ir Portugalijos Respublika, - vieną pakaitinį bendru sutarimu pasiūlo Belgijos Karalystė, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė ir Nyderlandų Karalystė, - vieną pakaitinį bendru sutarimu pasiūlo Danijos Karalystė, Graikijos Respublika ir Airija, - vieną pakaitinį bendru sutarimu pasiūlo Austrijos Respublika, Suomijos Respublika ir Švedijos Karalystė, - tris pakaitinius bendru sutarimu pasiūlo Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika, - vieną pakaitinį pasiūlo Komisija. Direktorių valdyba pasirenka šešis balsavimo teisės neturinčius ekspertus: tris narius ir tris pakaitinius. Jie gali būti paskirti kitai kadencijai. Pakaitiniai nariai gali dalyvauti Direktorių valdybos susirinkimuose. Valstybės, kelių valstybių bendru sutarimu arba Komisijos pasiūlyti pakaitiniai nariai gali atitinkamai pakeisti tos valstybės, vienos iš tų valstybių arba Komisijos pasiūlytus direktorius. Pakaitiniai nariai neturi teisės balsuoti, nebent jie pakeičia vieną arba kelis direktorius arba jei jie tam buvo įgalioti pagal 12 straipsnio 1 dalį. Valdymo komiteto pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, vienas iš pirmininko pavaduotojų pirmininkauja Direktorių valdybos susirinkimams, tačiau nebalsuoja. Direktorių valdybos nariai renkami iš asmenų, kurių nepriklausomumas ir kompetencija nekelia abejonių; jie atsakingi tik Bankui. 3. Direktorių atstatydinti Valdytojų taryba gali tik tada, jei jis nebeatitinka šioms pareigoms keliamų reikalavimų; Valdyba privalo spręsti kvalifikuota balsų dauguma. Jei metų pranešimas nepatvirtinamas, Direktorių valdyba atsistatydina. 4. Į laisvą vietą, atsiradusią dėl mirties, atsistatydinimo, atstatydinimo arba visos Valdybos atsistatydinimo, skiriama 2 dalyje nustatyta tvarka. Narys pakeičiamas likusiam jo kadencijos laikui, išskyrus tuos atvejus, kai keičiama visa Direktorių valdyba. 5. Valdytojų taryba nustato Direktorių valdybos narių atlyginimą. Valdytojų taryba vieningai nusprendžia, kokia veikla nesiderina su direktoriaus ar pakaitinio nario pareigomis. 12 straipsnis 1. Kiekvienas direktorius Direktorių valdyboje turi vieną balsą. Jis gali perduoti savo balsą visais atvejais, laikydamasis tvarkos, kuri turi būti nustatyta Banko darbo tvarkos taisyklėse. 2. [5] Išskyrus atvejus, kai šiame Statute yra nustatyta kitaip, Direktorių valdybos sprendimai priimami bent viena trečiąja (1/3) balsavimo teisę turinčių narių balsų, atstovaujančių bent penkiasdešimt procentų (50 %) pasirašyto kapitalo. Kad susidarytų kvalifikuota balsų dauguma, reikia, kad aštuoniolika (18) narių, atstovaujančių šešiasdešimt aštuoniems procentams (68 %) pasirašyto kapitalo, balsuotų "už". Banko darbo tvarkos taisyklės nustato, kiek Direktorių valdybos narių sudaro sprendimams galioti būtiną kvorumą. 13 straipsnis 1 [6]. Valdymo komitetą sudaro pirmininkas ir aštuoni pirmininko pavaduotojai, kuriuos šešeriems metams skiria Valdytojų taryba Direktorių valdybos siūlymu. Jie gali būti paskirti kitai kadencijai. Valdytojų taryba vieningai gali keisti Valdymo komiteto narių skaičių. 2. Direktorių valdybos siūlymu, priimtu kvalifikuota balsų dauguma, Valdytojų taryba gali taip pat kvalifikuota balsų dauguma atstatydinti Valdymo komiteto narį. 3. Valdymo komitetas, pavaldus pirmininkui ir prižiūrimas Direktorių valdybos, yra atsakingas už Banko einamąją veiklą. Jis rengia Direktorių valdybos sprendimus, ypač susijusius su paskolų gavimu bei paskolų ir garantijų teikimu, užtikrina šių sprendimų įgyvendinimą. 4. Valdymo komitetas, teikdamas nuomonę dėl pasiūlymų, susijusių su paskolų gavimu arba paskolų ir garantijų teikimu, sprendimą priima balsų dauguma. 5. Valdytojų taryba nustato Valdymo komiteto narių atlyginimą bei, kokia veikla yra nesuderinama su jų pareigomis. 6. Pirmininkas arba, jeigu jis negali, pirmininko pavaduotojas, atstovauja Bankui teismuose ir tvarkant kitus reikalus. 7. Banko pareigūnai ir kiti tarnautojai yra pavaldūs pirmininkui. Juos priima į darbą ir atleidžia pirmininkas. Atrenkant personalą atsižvelgiama ne tik į asmeninius sugebėjimus bei kvalifikaciją, bet ir į teisingą valstybių narių piliečių atstovavimą. 8. Valdymo komitetas ir Banko personalas atsakingi tik Bankui ir eidami savo pareigas yra visiškai nepriklausomi. 14 straipsnis 1. Komitetas, kurį sudaro trys nariai, Valdytojų tarybos paskirti pagal jų kompetenciją, kasmet patikrina, ar Banko operacijos buvo tinkamai vykdomos ir ar deramai tvarkomos finansinės apskaitos knygos. 2. Komitetas patvirtina, kad balansas bei pelno ir nuostolių ataskaita atitinka sąskaitas ir patikimai atspindi Banko turto ir įsipareigojimų padėtį. 15 straipsnis Ryšius su kiekviena valstybe nare Bankas palaiko per atitinkamos valstybės paskirtą instituciją. Atlikdamas finansines operacijas, Bankas naudojasi atitinkamos valstybės narės emisijos banko arba kurios nors kitos tos valstybės narės patvirtintos finansų institucijos paslaugomis. 16 straipsnis 1. Bankas bendradarbiauja su visomis tarptautinėmis organizacijomis, kurios veikia panašiose srityse. 2. Bankas siekia užmegzti atitinkamus bendradarbiavimo ryšius su bankais ir finansų institucijomis tose šalyse, su kuriomis siejasi jo operacijos. 17 straipsnis Valstybės narės ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Valdytojų taryba aiškina ir papildo šio Statuto 9 straipsnyje nurodytas nuorodas vadovaudamasi tomis pačiomis nuostatomis, kokios buvo taikomos jas priimant. 18 straipsnis 1. Įgyvendindamas šios Sutarties 267 straipsnyje nurodytą uždavinį, Bankas teikia savo narių arba privačių ir valstybinių įmonių investiciniams projektams, kurie būtų vykdomi valstybių narių Europoje esančiose teritorijose, tokio dydžio paskolas, kurios padengtų trūkstamas lėšas, kurių negalima gauti iš kitų šaltinių protingomis sąlygomis. Tačiau Bankas, naudodamasis Valdytojų tarybos leidžiamu nukrypimu, vieningai spręsdamas, Direktorių valdybos siūlymu gali suteikti paskolas investiciniams projektams, kurie iš dalies ar visiškai, būtų vykdomi valstybių narių ne Europoje esančiose teritorijose. 2. Kiek įmanoma, paskolos teikiamos tik su sąlyga, kad yra naudojami ir kiti finansavimo šaltiniai. 3. Teikdamas paskolą įmonei ar kitam subjektui, išskyrus valstybę narę, Bankas paskolą suteikia su sąlyga, kad valstybė narė, kurios teritorijoje bus vykdomas projektas, suteiks garantiją arba bus suteiktos kitos atitinkamos garantijos. 4. Bankas gali teikti paskolų, kurias valstybinės ar privačios įmonės arba kiti subjektai ima šios Sutarties 267 straipsnyje numatytiems projektams vykdyti, garantijas. 5. Bendra Banko suteiktų paskolų ir garantijų suma bet kuriuo metu neturi viršyti 250 % jo pasirašyto kapitalo. 6. Bankas apsisaugo nuo rizikos, susijusios su valiutų kursu, paskolos ir garantijų sutartyse numatydamas, jo manymu, tinkamas sąlygas. 19 straipsnis 1. Paskolų, kurias suteikia Bankas, palūkanų normos ir komisiniai už garantijas koreguojami atsižvelgiant į kapitalo rinkoje vyraujančias sąlygas ir apskaičiuojami taip, kad iš jų gaunamos pajamos leistų Bankui vykdyti savo įsipareigojimus, padengti jo išlaidas bei suformuoti rezervinį fondą, kaip numatyta 24 straipsnyje. 2. Bankas palūkanų normų nemažina. Jei dėl projekto, kuris bus finansuojamas, pobūdžio palūkanų normų mažinimas būtų pageidaujamas, valstybė narė ar kuri kita organizacija gali suteikti tokio dydžio pagalbą palūkanoms mokėti, kuri nepažeistų šios Sutarties 87 straipsnio. 20 straipsnis Atlikdamas paskolų ir garantijų operacijas Bankas laikosi šių principų: 1. Užtikrina, kad Bendrijos labui jos lėšos būtų naudojamos kuo racionaliau. Bankas gali suteikti paskolas arba garantijas tik: a) jeigu tuo atveju, kai projektus vykdo gamybos sektoriaus įmonės, palūkanos ir amortizaciniai mokėjimai padengiami iš įmonės gamybos pelno arba, kitais atvejais, valstybė, kurioje vykdomas projektas, yra įsipareigojusi juos padengti arba jie padengiami kitais būdais; ir b) jei projekto vykdymas padeda didinti ekonomikos produktyvumą apskritai ir skatina bendrosios rinkos kūrimą. 2. Bankas neįgyja jokio intereso įmonėje ir neprisiima atsakomybės už jos valdymą, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina siekiant užtikrinti Banko teises susigrąžinti paskolintas lėšas. 3. Savo reikalavimus jis gali realizuoti kapitalo rinkoje ir, siekdamas šio tikslo, gali pareikalauti, kad skolininkai išleistų obligacijas arba kitus vertybinius popierius. 4. Nei Bankas, nei valstybės narės nenustato sąlygos, kad Banko paskolintos lėšos būtų išleistos tam tikroje konkrečioje valstybėje narėje. 5. Bankas gali teikti paskolas su sąlyga, kad bus skelbiamas tarptautinis konkursas. 6. Bankas nefinansuoja, iš dalies ar visiškai, jokio projekto, kuriam prieštarauja valstybė narė, kurios teritorijoje jis būtų vykdomas. 21 straipsnis 1. Paraiškos dėl paskolų ar garantijų Bankui gali būti pateiktos arba per Komisiją, arba per valstybę narę, kurios teritorijoje bus vykdomas projektas. Įmonė dėl paskolos ar garantijos taip pat gali kreiptis į Banką tiesiogiai. 2. Paraiškos, pateiktos per Komisiją, perduodamos valstybei narei, kurios teritorijoje bus vykdomas projektas, kad ši pareikštų savo nuomonę. Paraiškos, pateiktos per valstybę narę, perduodamos Komisijai, kad ši pareikštų savo nuomonę. Paraiškos, pateiktos Bankui tiesiogiai, perduodamos atitinkamai valstybei narei bei Komisijai. Atitinkama valstybė narė ir Komisija pareiškia savo nuomonę per du mėnesius. Jei per šį laikotarpį atsakymas nepateikiamas, Bankas gali daryti prielaidą, kad tam projektui neprieštaraujama. 3. Direktorių valdyba priima sprendimą dėl paskolų ar garantijų paraiškų, kurias jai pateikia Valdymo komitetas. 4. Valdymo komitetas išnagrinėja, ar jam pateiktos paskolų ir garantijų paraiškos neprieštarauja šiam Statutui, ypač jo 20 straipsniui. Jei Valdymo komitetas pritaria paskolos ar garantijos suteikimui, jis Direktorių valdybai pateikia sutarties projektą; Komitetas gali nustatyti. jo manymu. esmines sąlygas, kurias tenkinant jo nuomonė būtų palanki. Jei Valdymo komitetas prieštarauja paskolos ar garantijos suteikimui, jis Direktorių valdybai pateikia atitinkamus dokumentus bei savo nuomonę. 5. Jei Valdymo komitetas pareiškia nepalankią nuomonę, Direktorių valdyba gali nesuteikti paskolos ar garantijos, išskyrus atvejus, kai ji nusprendžia vieningai. 6. Jei Komisija pareiškia nepalankią nuomonę, Direktorių valdyba gali nesuteikti paskolos ar garantijos, išskyrus atvejus, kai ji nusprendžia vieningai, o Komisijos paskirtas direktorius susilaiko. 7. Jeigu ir Valdymo komitetas, ir Komisija pareiškia nepalankią nuomonę, paskolos ar garantijos Direktorių valdyba suteikti negali. 22 straipsnis 1. Savo užduočių vykdymui reikalingas lėšas Bankas skolinasi tarptautinėse kapitalo rinkose. 2. Bankas gali skolintis valstybės narės kapitalo rinkoje arba pagal teisines nuostatas, taikomas vidaus reikalams, arba, jei tokių nuostatų valstybė narė nėra priėmusi, po to, kai Bankas ir atitinkama valstybė narė kartu apsvarsto ir pasiekia susitarimą dėl siūlomos paskolos. Valstybės narės atitinkamos kompetentingos institucijos gali atsisakyti duoti sutikimą tik tada, jei būtų priežasčių manyti, kad tai gali žymiai sutrikdyti tos valstybės kapitalo rinką. 23 straipsnis 1.Turimas lėšas, kurių Bankui nereikia nedelsiant panaudoti savo įsipareigojimams vykdyti, Bankas gali naudoti šiems tikslams: a) investuoti pinigų rinkose; b) pagal 20 straipsnio 2 dalies nuostatas gali pirkti ir parduoti vertybinius popierius, išleistus jo paties arba jo skolininkų; c) gali vykdyti bet kurią kitą finansinę operaciją, susijusią su jo tikslais. 2. Nepažeisdamas 25 straipsnio nuostatų, Bankas, valdydamas savo investicijas, nedalyvauja jokiame valiutų arbitraže, jei to tiesiogiai nereikia jo skolinimo operacijoms arba įsipareigojimams, susijusiems su gautomis paskolomis arba jo suteiktomis garantijomis, vykdyti. 3. Šio straipsnio taikymo srityse Bankas savo veiksmus derina su atitinkamos valstybės narės kompetentingomis institucijomis ar emisijos banku. 24 straipsnis 1. Rezervinis fondas, siekiantis iki 10 proc. pasirašyto kapitalo, suformuojamas palaipsniui. Jei banko įsipareigojimų padėtis tai pateisintų, Direktorių valdyba gali nuspręsti atidėti papildomas atsargas. Rezervinis fondas kaupiamas, kol bus visiškai suformuotas iš: a) palūkanų, gaunamų už paskolas, kurias Bankas yra suteikęs iš valstybių narių įmokėtų sumų pagal 5 straipsnį; b) palūkanų, gaunamų už paskolas, kurias Bankas yra suteikęs iš lėšų, gautų už grąžintas paskolas, nurodytas a punkte; panaudojant šių pajamų tokią dalį, kurios nereikia Banko įsipareigojimams vykdyti arba jo išlaidoms padengti. 2. Rezervinio fondo lėšos investuojamos taip, kad bet kuriuo metu jas galima būtų panaudoti tikslui, kuriam skirtas fondas. 25 straipsnis 1. Bankas visada gali savo turtą vienos valstybės narės valiuta keisti į kitos valstybės narės valiutą, kad galėtų vykdyti finansines operacijas, atitinkančias šios Sutarties 267 straipsnyje išdėstytą uždavinį, atsižvelgdamas į šio Statuto 23 straipsnio nuostatas. Bankas kiek įmanoma stengiasi tokių keitimų nedaryti, jei jis turi grynųjų pinigų ar likvidžiojo turto jam reikalinga valiuta. 2. Bankas negali savo turto valstybės narės valiuta iškeisti į trečiosios šalies valiutą be atitinkamos valstybės narės sutikimo. 3. Bankas gali laisvai disponuoti ta savo kapitalo dalimi, kuri apmokėta auksu arba konvertuojama valiuta, arba bet kuria valiuta, pasiskolinta rinkose, esančiose už Bendrijos ribų. 4. Valstybės narės įsipareigoja sudaryti galimybes skolininkams disponuoti valiuta, reikalinga kapitalui grąžinti ir mokėti palūkanas už paskolas ar komisinius už garantijas, suteiktas Banko jų teritorijoje vykdomiems projektams. 26 straipsnis Jei valstybė narė nevykdo narystės įsipareigojimų, numatytų šiame Statute, ypač įsipareigojimo apmokėti savo dalį pasirašytame kapitale, suteikti specialiąsias paskolas arba grąžinti pasiskolintą sumą, paskolų arba garantijų teikimas tai valstybei narei ar jos piliečiams Valdytojų tarybos sprendimu, priimtu kvalifikuota balsų dauguma, gali būti sustabdytas. Toks sprendimas neatleidžia nei valstybės narės, nei jos piliečių nuo jų įsipareigojimų Bankui. 27 straipsnis 1. Jei Valdytojų taryba nusprendžia sustabdyti Banko operacijas, visa jo veikla nedelsiant nutraukiama, išskyrus tą, kuri užtikrina tinkamą jo turto realizavimą, apsaugą ir išsaugojimą bei jo įsipareigojimų vykdymą. 2. Likviduojant Banką, Valdytojų taryba paskiria likvidatorius ir teikia jiems nurodymus dėl likvidavimo vykdymo. 28 straipsnis 1. Kiekvienoje valstybėje narėje Bankas naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal jos įstatymus; jis gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese. [Taip pat žiūrėti Amsterdamo sutarties 9 straipsnio 4 dalį, kuri skaitoma taip: Valstybių narių teritorijose Europos Bendrijos šio straipsnio 5 dalyje nurodytame protokole nustatytomis sąlygomis naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurie yra būtini jos uždaviniams atlikti. Tas pats taikoma Europos centriniam bankui, Europos pinigų institutui ir Europos investicijų bankui.] 2. Banko nuosavybei netaikoma jokios turto rekvizavimo ar eksproprijavimo formos. 29 straipsnis Ginčus tarp Banko ir jo kreditorių, skolininkų arba bet kurio kito asmens sprendžia kompetentingi nacionaliniai teismai, išskyrus atvejus, kai jurisdikcija priklauso Teisingumo Teismui. Kiekvienoje valstybėje narėje Bankas turi adresą, kuriuo teikia savo paslaugas. Tačiau bet kokioje sutartyje jis gali nurodyti konkretų adresą, kuriuo teikia paslaugas, bei numatyti ginčų nagrinėjimą arbitražo tvarka. Banko turtas ir nuosavybė negali būti areštuoti ar konfiskuoti, išskyrus teismo sprendimu. 30 straipsnis 1. Valdytojų taryba vieningai gali nuspręsti įsteigti Europos investicijų fondą, kuris turėtų juridinio asmens statusą, būtų finansiškai nepriklausomas ir kurio vienu iš steigėjų būtų Bankas. 2. Valdytojų taryba vieningai priimtu sprendimu patvirtina Europos investicijų fondo statutą. Statute visų pirma nustatomi Fondo tikslai, struktūra, kapitalas, narystė, finansinės lėšos, intervencinės priemonės ir audito susitarimai bei Banko ir Fondo organų tarpusavio santykiai. 3. Nepaisant 20 straipsnio 2 dalies nuostatų, Bankas įgaliojamas dalyvauti valdant Fondą ir prisidėti prie jo pasirašytojo kapitalo apmokant Valdytojų tarybos vieningai nustatytą sumą. 4. Europos bendrija gali tapti šio Fondo nare ir prisidėti prie jo pasirašytojo kapitalo. Finansų institucijos, suinteresuotos fondo tikslais, gali būti pakviestos tapti narėmis. 5. Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų taikomas Fondui, jo organų nariams ir jo personalui, kai jie atlieka savo pareigas. Be to, Fondas atleidžiamas nuo bet kokio tipo mokesčių mokėjimo ar panašaus pobūdžio prievolių bet kokio jo kapitalo padidinimo atveju ir nuo įvairiausių formalumų, kurie gali būti su tuo susiję, valstybėje, kurioje yra Fondo buveinė. Panašiai neapmokestinamas jo išformavimas ar likvidavimas. Pagaliau Fondo ir jo organų veiklai, vykdomai pagal jo Statutą, netaikomas joks apyvartos mokestis. Tiems dividendams, kapitalo prieaugiui ar kitos formos pajamoms, gaunamoms iš Fondo, kurias turi teisę gauti jo nariai, išskyrus Europos bendriją ir Banką, taikomos galiojančių teisės aktų fiskalinės nuostatos. 6. Teisingumo Teismo jurisdikcijai, neviršijant toliau nustatytų apribojimų, priklauso spręsti ginčus dėl Fondo organų priimtų priemonių. Ieškinį dėl šių priemonių gali pareikšti bet kuris Fondo narys pagal savo kompetenciją arba bet kuri valstybė narė Sutarties 230 straipsnyje nustatytomis sąlygomis. Priimta tūkstantis devyni šimtai penkiasdešimt septintų metų kovo dvidešimt penktą dieną Romoje. [1] Straipsnis, iš dalies pakeistas 2003 m. Stojimo akto Protokolu Nr. 1. Žiūrėti šio leidinio pabaigoje pateiktą priedėlį. [2] Straipsnis, iš dalies pakeistas 2003 m. Stojimo akto Protokolu Nr. 1. Žiūrėti šio leidinio pabaigoje pateiktą priedėlį. [***] Naujosioms valstybėms narėms nurodyti skaičiai yra orientaciniai ir remiasi Eurostato (New Cronos) paskelbtais prognoziniais duomenimis 2002 metams. [4] Dalis, iš dalies pakeista 2003 m. Stojimo akto Protokolu Nr. 1. Žiūrėti šio leidinio pabaigoje pateiktą priedėlį. [5] Dalis, pakeista 2003 m. Stojimo akto Protokolu Nr. 1. [6] Dalis, pakeista 2003 m. Stojimo akto Protokolu Nr. 1. --------------------------------------------------