SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 
SUVESTIN Ė REDAKCIJALT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/47

PREAMBUL Ė 
JO DIDENYB Ė BELG Ų KARALIUS, VOKIETIJOS FEDERACIN ĖS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, PRANCŪ ZIJOS RESPUB ­
LIKOS PREZIDENTAS, ITALIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, JOS PRAKILNYB Ė LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCO ­
GIEN Ė, JOS DIDENYB Ė NYDERLAND Ų KARALIEN Ė (  1 ) 
PASIRYŽ Ę sukurti glaudesn ės Europos taut ų s ąjungos pamatus,  
NUSPREND Ę bendrais veiksmais, kuriais šalinamos Europ ą skaldan čios kliū tys, užtikrinti savo valstybi ų 
ekonomin ę ir socialin ę pažang ą, 
TEIGDAMI , kad esminis j ų pastang ų siekis – nuolat gerinti savo taut ų gyvenimo ir darbo s ąlygas,  
SUVOKDAMI , kad šalinant esamas kliū tis reikia imtis suderint ų veiksm ų patvariai pl ėtrai, subalansuotai 
prekybai ir s ąžiningai konkurencijai užtikrinti,  
NOR ĖDAMI  stiprinti savo šali ų ekonomikos vienyb ę ir užtikrinti darni ą jos pl ėtr ą mažinant įvairi ų 
regionų skirtumus ir mažiau išsivys čiusi ų regionų atsilikim ą, 
TROKŠDAMI  bendra prekybos politika prisid ėti prie nuoseklaus tarptautin ės prekybos apribojim ų 
panaikinimo,  
SIEKDAMI  pagal Jungtini ų Taut ų Chartijos principus stiprinti Europ ą ir užj ūrio šalis siejant į solidarum ą 
bei užtikrinti jų gerov ės kilim ą, 
NUSPREND Ę šitaip telkdami savo išteklius išsaugoti ir stiprinti taik ą ir laisv ę bei ragindami kitas 
Europos tautas, kurios laikosi to paties idealo, paremti j ų pastangas,  
PASIRYŽ Ę skatinti savo tautas kuo labiau pl ėsti žinias per pla čiai prieinam ą švietim ą ir nuolatin į j ų 
atnaujinim ą, 
Šiam tikslui savo įgaliotaisiais atstovais  PASKYR Ė: 
(įgaliot ųjų atstov ų s ąrašas nepateikimas)  
KURIE , apsikeit ę tinkamai įformintais ir patvirtintais įgaliojamaisiais raštais, susitar ė d ėl toliau patei ­
kiam ų nuostat ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/49  
( 1 ) Nuo to laiko Europos S ąjungos nar ėmis tapo Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalyst ė, Estijos 
Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalyst ė, Airija, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respub ­
lika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, 
Rumunija, Slov ėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalyst ė ir Jungtin ė Didžiosios 
Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė.
PIRMOJI DALIS  
PRINCIPAI 
1 straipsnis  
1. Ši Sutartis nustato S ąjungos veikim ą ir apibr ėžia jos kompetencijos sritis bei naudojimosi ja 
apimt į ir b ūdus.  
2. Ši Sutartis ir Europos S ąjungos sutartis yra Sutartys, kuriomis grindžiama S ąjunga. Šios dvi 
Sutartys, turin čios toki ą pa čią teisinę gali ą, vadinamos „Sutartimis“.  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
SĄJUNGOS KOMPETENCIJOS KATEGORIJOS IR SRITYS  
2 straipsnis  
1. Kai Sutartys konkre čioje srityje suteikia S ąjungai išimtin ę kompetencij ą, tik S ąjunga gali priimti 
teisiškai privalomus aktus, o valstyb ės nar ės pa čios tai daryti gali tik S ąjungai įgaliojus arba jei to 
reikia S ąjungos aktams įgyvendinti.  
2. Kai Sutartys konkre čioje srityje suteikia S ąjungai kompetencij ą, kuri ą ji dalijasi su valstyb ėmis 
nar ėmis, S ąjunga ir valstyb ės nar ės gali toje srityje priimti teisiškai privalomus aktus. Valstyb ės nar ės 
naudojasi savo kompetencija tiek, kiek S ąjunga nepasinaudojo savo kompetencija. Valstyb ės nar ės v ėl 
naudojasi savo kompetencija tiek, kiek S ąjunga nusprend ė nesinaudoti savo kompetencija.  
3. Valstyb ės nar ės koordinuoja savo ekonomin ę ir užimtumo politik ą pagal šioje Sutartyje numa ­
tytas są lygas, kuri ų apibr ėžimas priklauso S ąjungos kompetencijai.  
4. Pagal Europos S ąjungos sutarties nuostatas S ąjungos kompetencijai priklauso apibr ėžti ir 
įgyvendinti bendr ą užsienio ir saugumo politik ą, įskaitant laipsnišk ą bendros gynybos politikos 
formavim ą. 
5. Sutartyse nustatytose tam tikrose srityse ir jose nustatytomis s ąlygomis S ąjungos kompetencijai 
priklauso atlikti veiksmus siekiant paremti, koordinuoti ar papildyti valstybi ų nari ų veiksmus nepa ­
naikinant j ų kompetencijos tose srityse.  
Sąjungos teisiškai privalomi aktai, priimami remiantis su šiomis sritimis susijusiomis Sutar čių nuosta ­
tomis, negali apimti valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų suderinimo.  
6. Naudojimosi S ąjungos kompetencija apimt į ir b ūdus nustato Sutar čių nuostatos, skirtos kiek ­
vienai konkre čiai sri čiai.LT C 83/50 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3 straipsnis  
1. S ąjunga turi išimtin ę kompetencij ą šiose srityse:  
a) muit ų s ąjungos;  
b) vidaus rinkos veikimui b ūtin ų konkurencijos taisykli ų nustatymo;  
c) pinig ų politikos valstyb ėms nar ėms, kuri ų valiuta yra euro;  
d) biologinių j ūrų ištekli ų apsaugos pagal bendr ą žuvininkyst ės politik ą; 
e) bendros prekybos politikos.  
2. S ąjunga taip pat naudojasi išimtine kompetencija tarptautiniams susitarimams sudaryti, kai j ų 
sudarymas yra numatytas S ąjungos įstatymo gali ą turinč iame akte arba yra b ūtinas, kad S ąjunga 
gal ėtų naudotis savo vidaus kompetencija, arba jei j ų sudarymas gali daryti poveik į bendroms taisy ­
klėms ar pakeisti j ų taikymo srit į. 
4 straipsnis  
1. S ąjunga dalijasi kompetencija su valstyb ėmis nar ėmis, kai Sutartys jai suteikia kompetencij ą, 
nesusijusi ą su 3 ir 6 straipsniuose nurodytomis sritimis.  
2. Pasidalijamajai S ąjungos ir valstybių nari ų kompetencijai priskiriamos šios pagrindin ės sritys:  
a) vidaus rinka;  
b) šioje Sutartyje apibr ėžti socialin ės politikos aspektai;  
c) ekonomin ė, socialin ė ir teritorin ė sanglauda;  
d) žem ės ūkis ir žuvininkyst ė, išskyrus biologini ų j ūrų ištekli ų apsaug ą; 
e) aplinkosauga;  
f) vartotoj ų apsauga; 
g) transportas;  
h) transeuropiniai tinklai;  
i) energetika;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/51
j) laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ė; 
k) šioje Sutartyje apibr ėžti bendr ų visuomen ės sveikatos saugos problem ų aspektai.  
3. Mokslini ų tyrim ų, technologij ų pl ėtros ir kosmoso srityse S ąjungos kompetencijai priklauso 
imtis veiksm ų, ypa č programoms apibr ėžti ir įgyvendinti, ta čiau naudojimasis šia kompetencija negali 
trukdyti valstyb ėms nar ėms naudotis savo kompetencija.  
4. Bendradarbiavimo vystymosi labui ir humanitarin ės pagalbos srityse S ąjungos kompetencijai 
priklauso imtis veiksm ų ir vykdyti bendr ą politik ą, ta čiau naudojimasis šia kompetencija negali 
trukdyti valstyb ėms nar ėms naudotis savo kompetencija.  
5 straipsnis  
1. Valstyb ės nar ės koordinuoja savo ekonomin ę politik ą S ąjungos viduje. Šiuo tikslu Taryba 
patvirtina priemones, vis ų pirma šios politikos bendr ąsias gaires.  
Specialiosios nuostatos taikomos valstyb ėms nar ėms, kuri ų valiuta yra euro.  
2. S ąjunga imasi priemoni ų, užtikrinan čių valstybi ų nari ų užimtumo politikos koordinavim ą, 
pirmiausia nubr ėždama šios politikos gaires.  
3. S ąjunga gali imtis iniciatyvos siekdama užtikrinti valstybi ų nari ų socialin ės politikos koordina ­
vim ą. 
6 straipsnis  
Sąjungos kompetencijai priklauso remti, koordinuoti ar papildyti valstybi ų nari ų veiksmus. Europos 
lygiu toki ų veiksm ų sritys apima:  
a) žmogaus sveikatos apsaug ą ir gerinim ą; 
b) pramon ę; 
c) kult ūrą; 
d) turizm ą; 
e) švietim ą, profesin į mokym ą, jaunim ą ir sport ą;LT C 83/52 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
f) civilin ę saug ą; 
g) administracin į bendradarbiavim ą. 
II ANTRAŠTINĖ DALIS  
BENDRAI TAIKOMOS NUOSTATOS  
7 straipsnis  
Sąjunga užtikrina savo politikos kryp čių ir veiksm ų suderinim ą atsižvelgdama į visus savo tikslus ir 
vadovaudamasi kompetencijos suteikimo principu.  
8 straipsnis  
(EB sutarties ex 3 straipsnio 2 dalis) (  1 ) 
Visuose savo veiksmuose S ąjunga siekia pašalinti moter ų ir vyr ų nelygyb ės apraiškas ir diegti j ų 
lygyb ę. 
9 straipsnis  
Nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, S ąjunga atsižvelgia į reikalavimus, 
susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialin ės apsaugos užtikrinimu, kova su socia ­
line atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmoni ų sveikatos apsauga.  
10 straipsnis  
Nustatydama ir į gyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, S ąjunga siekia kovoti su bet kokia 
diskriminacija d ėl lyties, rasinė s arba etnin ės kilm ės, religijos ar įsitikinim ų, negalios, amžiaus arba 
seksualinės orientacijos.  
11 straipsnis  
(EB sutarties ex 6 straipsnis)  
Nustatant ir įgyvendinant S ąjungos politikos ir veiklos kryptis, ypa č siekiant skatinti tvari ą pl ėtrą, turi 
būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/53  
( 1 ) Ši nuoroda yra indikacin ė. Dė l išsamesn ės informacijos ži ūrėti buvusi ųjų ir nauj ų sutar čių numeracijos atitikties 
lenteles.
12 straipsnis  
(EB sutarties ex 153 straipsnio 2 dalis)  
Į vartotoj ų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas S ąjungos politikos ir 
veiklos kryptis.  
13 straipsnis  
Rengdamos ir įgyvendindamos S ąjungos žem ės ūkio, žuvininkyst ės politik ą, transporto politik ą, 
vidaus rinkos, mokslinių tyrim ų, technologij ų pl ėtros ir kosmoso politik ą, S ąjunga ir valstyb ės 
nar ės turi visokeriopai atsižvelgti į gyv ūnų, kaip jusli ų gyvi ų, gerov ės reikalavimus, taip pat gerbti 
valstybi ų nari ų įstatymus ir kitus teis ės aktus, papro čius, ypa č susijusius su religinė mis apeigomis, 
kult ūros tradicijomis ir vietos paveldu.  
14 straipsnis  
(EB sutarties ex 16 straipsnis)  
Nepažeisdamos Europos S ąjungos sutarties 4 straipsnio ir šios Sutarties 93, 106 ir 107 straipsni ų ir 
atsižvelgdamos į tai, koki ą viet ą tarp S ąjungos bendr ųjų vertybi ų užima bendrus ekonominius inte ­
resus tenkinan čios paslaugos ir koks yra j ų vaidmuo skatinant socialin ę ir teritorin ę sanglaudą , 
Sąjunga ir valstyb ės nar ės pagal savo atitinkamus įgaliojimus ir Sutar čių taikymo srit į r ūpinasi, kad 
tokios paslaugos b ūtų pagr įstos principais ir s ąlygomis, ypa č ekonomin ėmis ir finansin ėmis, kurios 
leist ų joms atlikti savo užduotis. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą 
teis ėkūros proced ūrą, nustato šiuos principus ir s ąlygas nepažeidžiant valstybių nari ų kompetencijos, 
laikantis Sutarč ių teikti, pavesti teikti ir finansuoti tokias paslaugas.  
15 straipsnis  
(EB sutarties ex 255 straipsnis)  
1. Siekdamos skatinti tinkam ą valdym ą ir užtikrinti pilietin ės visuomen ės dalyvavim ą, S ąjungos 
institucijos, įstaigos ir organai veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo princip ą. 
2. Europos Parlamento posėdžiai yra vieši, taip pat viešai pos ėdžiauja ir Taryba, kai svarsto 
įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą ir d ėl jo balsuoja.  
3. Visi S ąjungos pilie čiai ir visi fiziniai ar juridiniai asmenys, gyvenantys ar turintys registruot ą 
buveinę valstyb ėje nar ėje, turi teis ę, laikydamiesi pagal šio straipsnio ši ą dal į nustatytin ų princip ų bei 
sąlyg ų, susipažinti su S ąjungos institucij ų, įstaig ų ir organ ų dokumentais bet kokiu pavidalu.LT C 83/54 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Bendruosius principus ir visuomen ės arba asmens interesais grindžiamus apribojimus, reglamentuo ­
jan čius ši ą teis ę susipažinti su dokumentais, įprasta teis ėkūros proced ūra reglamentais nustato 
Europos Parlamentas ir Taryba.  
Kiekviena institucija, įstaiga ar organas savo Darbo tvarkos taisykl ėse užtikrina savo veiklos skai ­
drum ą ir išsamiau išd ėsto konkre čias savo dokument ų prieinamumo nuostatas laikantis antrojoje 
pastraipoje nurodyt ų reglament ų. 
Europos S ąjungos Teisingumo Teismui, Europos centriniam bankui ir Europos investicij ų bankui ši 
dalis taikoma tik jiems vykdant administracinio pob ūdžio užduotis.  
Europos Parlamentas ir Taryba užtikrina dokument ų, susijusi ų su teis ėkūros proced ūromis, skelbim ą 
antrojoje pastraipoje nurodyt ų reglament ų nustatytomis s ąlygomis.  
16 straipsnis  
(EB sutarties ex 286 straipsnis)  
1. Kiekvienas asmuo turi teis ę į savo asmens duomen ų apsaug ą. 
2. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, nustato fizini ų 
asmen ų apsaugos S ąjungos institucijoms, įstaigoms ir organams bei valstyb ėms nar ėms tvarkant 
asmens duomenis, kai vykdoma veikla yra susijusi su S ąjungos teis ės taikymo sritimi, taisykles ir 
laisvo toki ų duomen ų jud ėjimo taisykles. Nepriklausomos įstaigos kontroliuoja, kaip laikomasi t ų 
taisykli ų. 
Pagal š į straipsn į priimtos taisykl ės nepažeidžia Europos S ąjungos sutarties 39 straipsnyje numatyt ų 
konkre čių taisykli ų. 
17 straipsnis  
1. S ąjunga gerbia ir nepažeidžia valstybi ų nari ų bažnyč ių ir religini ų asociacij ų ar bendruomeni ų 
statuso, nustatyto pagal nacionalin ę teis ę. 
2. S ąjunga vienodai gerbia filosofini ų ir nereligini ų organizacij ų status ą, nustatyt ą nacionalin ėje 
teis ėje. 
3. Pripažindama t ų bažny čių ir organizacij ų savitum ą ir konkret ų įnašą , S ąjunga palaiko su jomis 
atvir ą, skaidr ų nuolatin į dialog ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/55
ANTROJI DALIS  
NEDISKRIMINAVIMAS IR S ĄJUNGOS PILIETYB Ė 
18 straipsnis  
(EB sutarties ex 12 straipsnis)  
Sutar čių taikymo srityje, nepažeidžiant jose esanč ių speciali ų nuostat ų, draudžiama bet kokia diskri ­
minacija d ėl pilietyb ės. 
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali priimti toki ą 
diskriminacij ą draudžianč ias taisykles.  
19 straipsnis  
(EB sutarties ex 13 straipsnis)  
1. Nepažeisdama kit ų Sutar čių nuostat ų ir neviršydama S ąjungai jomis suteikt ų įgaliojim ų, Taryba 
spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir Europos Parlamentui pritarus, gali vieningai imtis 
atitinkam ų veiksm ų, siekdama kovoti su diskriminacija d ėl lyties, rasin ės arba etnin ės kilm ės, religijos 
ar tik ėjimo, negalios, amžiaus arba seksualin ės orientacijos.  
2. Nukrypdami nuo 1 dalies, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros 
proced ūrą, gali patvirtinti S ąjungos skatinam ųjų priemoni ų, skirt ų valstybi ų nari ų veiksmams, kuriais 
siekiama pad ėti siekti šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ų tiksl ų, remti, pagrindinius principus, išskyrus 
valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų derinim ą. 
20 straipsnis  
(EB sutarties ex 17 straipsnis)  
1. Įvedama S ąjungos pilietyb ė. Kiekvienas asmuo, turintis valstyb ės nar ės pilietyb ę, yra S ąjungos 
pilietis. S ąjungos pilietyb ė ne pakei čia valstyb ės pilietyb ę, o j ą papildo.  
2. S ąjungos pilie čiai turi Sutartyse numatytas teises ir pareigas. Jie, be kita ko, turi:  
a) teis ę laisvai jud ėti ir apsigyventi valstybių nari ų teritorijoje;  
b) teis ę balsuoti ir b ūti kandidatais Europos Parlamento ir vietos savivaldos rinkimuose valstyb ėje 
nar ėje, kurioje jie gyvena, tomis pač iomis sąlygomis kaip ir tos valstyb ės pilie čiai;LT C 83/56 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
c) b ūdami tre čiosios šalies, kurioje valstyb ė nar ė, kurios pilie čiai jie yra, neturi atstovyb ės, teritorijoje, 
teis ę į bet kurios kitos valstyb ės nar ės diplomatini ų ir konsulini ų įstaig ų teikiam ą apsaug ą tomis 
pa čiomis są lygomis kaip ir tos valstyb ės pilie čiai; 
d) teis ę pateikti peticijas Europos Parlamentui, kreiptis į Europos ombudsmen ą, taip pat kreiptis į 
Sąjungos institucijas ir patariamuosius organus bet kuria Sutar čių kalba bei ta pa čia kalba gauti 
atsakym ą. 
Naudojimosi šiomis teisėmis s ąlygas ir ribas nustato Sutartys ir joms įgyvendinti skirtos priemon ės. 
21 straipsnis  
(EB sutarties ex 18 straipsnis)  
1. Kiekvienas S ąjungos pilietis turi teis ę laisvai jud ėti ir apsigyventi valstybi ų nari ų teritorijoje 
laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatyt ų apribojim ų bei sąlyg ų. 
2. Jei paaišk ėtų, kad šiam tikslui pasiekti S ąjungai reikia imtis veiksm ų, o Sutartys nesuteikia tam 
reikaling ų įgaliojim ų, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, 
gali priimti nuostatas, numatan čias pad ėti naudotis šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis teis ėmis.  
3. Tiems patiems, kaip ir 1 dalyje nurodytiems tikslams, ir jei Sutartys nesuteikia tam reikaling ų 
įgaliojim ų veikti, Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, gali patvirtinti priemones, 
susijusias su socialiniu draudimu ar socialine apsauga. Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parla ­
mentu, sprendžia vieningai.  
22 straipsnis  
(EB sutarties ex 19 straipsnis)  
1. Kiekvienas S ąjungos pilietis, gyvendamas valstyb ėje nar ėje ir neb ūdamas jos pilietis, turi teis ę 
balsuoti ir b ūti kandidatu per vietos savivaldos rinkimus valstyb ėje nar ėje, kurioje gyvena, tomis 
pa čiomis są lygomis, kaip ir tos valstyb ės pilie čiai. Šia teise naudojamasi atsižvelgiant į išsamias 
nuostatas, kurias, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprę sdama pagal speciali ą teis ėkūros 
proced ūrą, vieningai priima Taryba; šios nuostatos gali numatyti nukrypimus, kai jie yra pateisinami 
dėl valstybei narei b ūding ų problem ų. 
2. Nepažeidžiant 223 straipsnio 1 dalies ir jai įgyvendinti priimt ų nuostat ų, kiekvienas S ąjungos 
pilietis, gyvendamas valstyb ėje nar ėje ir neb ūdamas jos pilietis, turi teis ę balsuoti ir b ūti kandidatu per 
Europos Parlamento rinkimus valstyb ėje nar ėje, kurioje gyvena, tomis pa čiomis są lygomis, kaip ir tos 
valstybės pilie čiai. Šia teise naudojamasi atsižvelgiant į išsamias nuostatas, kurias, pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, vieningai priima Taryba; šios 
nuostatos gali numatyti nukrypimus, kai jie yra pateisinami d ėl valstybei narei b ūding ų problem ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/57
23 straipsnis  
(EB sutarties ex 20 straipsnis)  
Kiekvienas S ąjungos pilietis, b ūdamas tre čiojoje šalyje, kurioje jo valstybei narei n ėra atstovaujama, 
turi teis ę į bet kurios kitos valstyb ės nar ės diplomatini ų arba konsulini ų įstaig ų teikiam ą apsaug ą 
tomis pa čiomis są lygomis, kaip ir tos valstyb ės pilie čiai. Valstybės nar ės priima b ūtinas nuostatas ir 
pradeda tarptautines derybas d ėl šios apsaugos užtikrinimo.  
Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, 
gali priimti direktyvas, kuriomis nustatomos koordinavimo ir bendradarbiavimo priemon ės, b ūtinos 
siekiant geriau užtikrinti ši ą apsaug ą. 
24 straipsnis  
(EB sutarties ex 21 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, nustato 
pilie čių iniciatyvos, kaip apibr ėžta Europos S ąjungos sutarties 11 straipsnyje, įgyvendinimo proced ūrų 
nuostatas ir s ąlygas, įskaitant minimal ų valstybi ų nari ų, kuri ų gyventojai tie pilie čiai turi b ūti, skai čių. 
Kiekvienas S ąjungos pilietis turi teis ę pagal 227 straipsn į pateikti Europos Parlamentui peticij ą. 
Kiekvienas S ąjungos pilietis gali kreiptis į ombudsmen ą, kurio pareigyb ė įsteigta pagal 228 straipsn į. 
Kiekvienas S ąjungos pilietis gali rašyti šiame straipsnyje arba Europos S ąjungos sutarties 13 straips ­
nyje nurodytoms institucijoms ar įstaigoms viena iš min ėtos sutarties 55 straipsnio 1 dalyje minim ų 
kalb ų ir gauti atsakym ą ta pa čia kalba.  
25 straipsnis  
(EB sutarties ex 22 straipsnis)  
Kas treji metai Komisija atsiskaito Europos Parlamentui, Tarybai bei Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetui d ėl šios dalies nuostat ų taikymo. Šioje ataskaitoje atsižvelgiama į S ąjungos raid ą. 
Šiuo pagrindu ir nepažeisdama kit ų Sutar čių nuostat ų, Taryba spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros 
proced ūrą ir Europos Parlamentui pritarus, gali vieningai priimti nuostatas d ėl 20 straipsnio 2 dalyje 
išvardyt ų teisi ų įtvirtinimo arba papildymo. Šios nuostatos įsigalioja po to, kai jas pagal savo atitin ­
kamas konstitucines nuostatas patvirtina valstyb ės nar ės.LT C 83/58 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
TRE ČIOJI DALIS  
SĄJUNGOS POLITIKOS SRITYS IR VIDAUS VEIKSMAI  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
VIDAUS RINKA  
26 straipsnis  
(EB sutarties ex 14 straipsnis)  
1. S ąjunga, siekdama sukurti vidaus rink ą ar užtikrinti jos veikim ą, imasi priemoni ų pagal atitin ­
kamas Sutar čių nuostatas.  
2. Vidaus rinką sudaro vidaus sien ų neturinti erdv ė, kurioje pagal Sutar čių nuostatas užtikrinamas 
laisvas preki ų, asmen ų, paslaug ų ir kapitalo jud ėjimas.  
3. Taryba remdamasi Komisijos pasi ūlymu nustato gaires ir s ąlygas, reikalingas tolydžiai pažangai 
visuose atitinkamuose sektoriuose užtikrinti.  
27 straipsnis  
(EB sutarties ex 15 straipsnis)  
Rengdama pasi ūlymus, kaip pasiekti 26 straipsnyje nurodytus tikslus, Komisija atsižvelgia į tai, kokias 
pastangas vidaus rinkai sukurti tur ės d ėti skirting ą ekonomin ės raidos lyg į pasiekusios valstyb ės, ir 
gali si ūlyti atitinkamas nuostatas.  
Jei tokios nuostatos priimamos taikant nukrypimus, jos tur ėtų b ūti laikinos ir kuo mažiausiai trikdyti 
vidaus rinkos veikl ą. 
II ANTRAŠTINĖ DALIS  
LAISVAS PREKIŲ JUD ĖJIMAS  
28 straipsnis  
(EB sutarties ex 23 straipsnis)  
1. S ąjunga apima vis ą prekyb ą prek ėmis apiman čią muit ų s ąjung ą, kurioje tarp valstybi ų nari ų 
uždraudžiami importo ir eksporto muitai bei visi lygiaver čio poveikio mokėjimai, o j ų santykiams su 
tre čiosiomis šalimis nustatomas bendrasis muit ų tarifas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/59
2. 30 straipsnio ir šios antraštin ės dalies 3 skyriaus nuostatos taikomos valstybi ų nari ų kilm ės 
gaminiams, taip pat valstyb ėse nar ėse laisvoje apyvartoje esantiems iš tre čiųjų šali ų įvežtiems gami ­
niams.  
29 straipsnis  
(EB sutarties ex 24 straipsnis)  
Iš tre čiosios šalies įvežti gaminiai laikomi valstyb ėje nar ėje esan čiais laisvoje apyvartoje, jei toje 
valstybėje nar ėje yra atlikti importo formalumai ir sumok ėti mok ėtini muitai arba lygiaver čio 
poveikio mok ėjimai ir jei šiems gaminiams nebuvo taikytas visiškas arba dalinis atleidimas nuo 
toki ų muit ų ar mokesč ių. 
1 SKYRIUS  
MUIT Ų S ĄJUNGA 
30 straipsnis  
(EB sutarties ex 25 straipsnis)  
Valstybi ų nari ų tarpusavio prekyboje uždraudžiami importo ir eksporto muitai ir lygiaver čio poveikio 
mok ėjimai. Šis draudimas galioja ir fiskalinio pob ūdžio muitams.  
31 straipsnis  
(EB sutarties ex 26 straipsnis)  
Pagal bendr ąjį muit ų tarif ą mok ėtinus muitus, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nustato Taryba.  
32 straipsnis  
(EB sutarties ex 27 straipsnis)  
Atlikdama šiame skyriuje jai pavestus uždavinius, Komisija atsižvelgia į: 
a) poreik į skatinti valstybių nari ų ir tre čiųjų šali ų prekyb ą; 
b) tokius konkurencijos s ąlyg ų S ąjungoje poky čius, kurie didint ų įmoni ų geb ėjim ą konkuruoti;  
c) S ąjungai reikaling ų žaliav ų ir pusgamini ų tiekimo poreikius; d ėl to Komisija r ūpinasi, kad gatavos 
produkcijos atžvilgiu neb ūtų iškreipiamos valstybi ų nari ų konkurencijos s ąlygos;  
d) b ūtinyb ę vengti didesnio valstybi ų nari ų ekonominio gyvenimo trikdymo ir S ąjungoje užtikrinti 
racionali ą gamybos pl ėtot ę bei vartojimo didinim ą.LT C 83/60 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2 SKYRIUS  
MUITINI Ų BENDRADARBIAVIMAS  
33 straipsnis  
(EB sutarties ex 135 straipsnis)  
Sutar čių taikymo srityje Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, 
imasi priemoni ų valstybi ų nari ų tarpusavio bei j ų ir Komisijos bendradarbiavimui muitini ų darbo 
srityje gerinti.  
3 SKYRIUS  
KIEKYBINI Ų APRIBOJIM Ų TARP VALSTYBI Ų NARI Ų UŽDRAUDIMAS  
34 straipsnis  
(EB sutarties ex 28 straipsnis)  
Tarp valstybi ų nari ų uždraudžiami kiekybiniai importo apribojimai ir visos lygiaver čio poveikio 
priemon ės. 
35 straipsnis  
(EB sutarties ex 29 straipsnis)  
Tarp valstybi ų nari ų uždraudžiami kiekybiniai eksporto apribojimai ir visos lygiaver čio poveikio 
priemon ės. 
36 straipsnis  
(EB sutarties ex 30 straipsnis)  
34 ir 35 straipsnių nuostatos nekliudo taikyti preki ų importo, eksporto ar tranzito draudimų arba 
apribojim ų, jei jie yra pateisinami visuomen ės dorov ės, viešosios tvarkos arba visuomen ės saugumo, 
žmoni ų, gyv ūnų ar augal ų sveikatos bei gyvyb ės apsaugos, nacionalini ų meno, istorijos ar archeolo ­
gijos vertybi ų apsaugos bei pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės apsaugos sumetimais. Ta čiau tokie 
draudimai arba apribojimai neturi tapti savavališka diskriminacijos priemone ar užsl ėptu valstybi ų 
nari ų tarpusavio prekybos apribojimu.  
37 straipsnis  
(EB sutarties ex 31 straipsnis)  
1. Valstyb ės nar ės visas valstybines komercinio pob ūdžio monopolijas pertvarko taip, kad b ūtų 
užtikrinta, jog n ė vienas valstybi ų nari ų nacionalinis subjektas nebus diskriminuojamas preki ų 
pirkimo ir pardavimo s ąlyg ų atžvilgiu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/61
Šio straipsnio nuostatos taikomos kiekvienai įstaigai, per kuri ą valstyb ė nar ė teisiškai ar faktiškai, 
tiesiogiai ar netiesiogiai priži ūri ir nustato valstybių nari ų tarpusavio import ą ir eksport ą arba turi tam 
didesn ės įtakos. Šios nuostatos taip pat taikomos monopolijoms, kurias valstyb ė perleidžia kitiems.  
2. Valstyb ės nar ės nesiima joki ų nauj ų priemoni ų, prieštaraujan čių šio straipsnio 1 dalyje nusta ­
tytiems principams arba galin čių riboti su muit ų ir kiekybini ų apribojim ų uždraudimu valstybių nari ų 
tarpusavio prekyboje susijusi ų straipsni ų taikymo srit į. 
3. Jei valstybin ė komercinio pob ūdžio monopolija grindžiama teis ės normomis, kuriomis siekiama 
pad ėti lengviau realizuoti žem ės ūkio produktus arba gauti už juos kuo didesn į pelną , taikant šiame 
straipsnyje nustatytas taisykles turėt ų b ūti imamasi veiksm ų, kad atitinkamiems gamintojams b ūtų 
užtikrintos lygiavert ės užimtumo ir gyvenimo lygio apsaugos priemon ės. 
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
ŽEMĖ S ŪKIS IR ŽUVININKYST Ė 
38 straipsnis  
(EB sutarties ex 32 straipsnis)  
1. S ąjunga nustato ir įgyvendina bendr ą žem ės ūkio ir žuvininkyst ės politik ą. 
Vidaus rinka taip pat apima žem ės ūkį, žuvininkyst ę ir žem ės ūkio produkt ų prekyb ą. „Žem ės ūkio 
produktai“ – tai žemdirbystės, gyvulininkyst ės bei žuvininkyst ės produktai ir tiesiogiai su jais susij ę 
pirminio perdirbimo produktai. Nuorodos į bendr ą žem ės ūkio politik ą arba žem ės ūkį ir vartojamas 
terminas „žem ės ūkis“ suprantami kaip apimantys ir žuvininkyst ę, pripažįstant šio sektoriaus specifin į 
pob ūdį. 
2. Išskyrus tuos atvejus, kai 39–44 straipsniuose numatyta kitaip, vidaus rinkos k ūrimo arba 
veikimo taisykl ės taikomos ir žem ės ūkio produktams.  
3. Produktai, kuriems taikomos 39–44 straipsni ų nuostatos, yra išvardyti I priede.  
4. Veikiant ir pl ėtojantis vidaus žem ės ūkio produkt ų rinkai, kartu turi b ūti kuriama bendra žem ės 
ūkio politika.  
39 straipsnis  
(EB sutarties ex 33 straipsnis)  
1. Bendros žem ės ūkio politikos tikslai yra šie:  
a) didinti žem ės ūkio našum ą skatinant technikos pažang ą bei užtikrinant racionali ą žem ės ūkio 
gamybos pl ėtot ę ir kuo geresn į gamybos veiksni ų, ypa č darbo j ėgos, panaudojim ą;LT C 83/62 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
b) tokiu b ūdu užtikrinti deram ą žem ės ūkiu besiver čian čios bendruomen ės gyvenimo lyg į, ypa č 
didinant žem ės ūkyje dirban čių asmen ų asmenines pajamas;  
c) stabilizuoti rinkas;  
d) garantuoti pakankam ą tiekim ą; 
e) užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas.  
2. Kuriant bendr ą žem ės ūkio politik ą ir numatant konkreč ius jos įgyvendinimo b ūdus, atsižvel ­
giama į: 
a) žem ės ūkio veiklos savitum ą, kuris priklauso nuo žem ės ūkio socialin ės strukt ūros ir nuo struk ­
tūrini ų bei gamtini ų įvairi ų žem ės ūkio region ų skirtumų ; 
b) tai, kad atitinkami poky čiai turi vykti palaipsniui;  
c) tai, kad žem ės ūkis valstyb ėse nar ėse yra glaudžiai susij ęs su visa ekonomika.  
40 straipsnis  
(EB sutarties ex 34 straipsnis)  
1. Kad b ūtų pasiekti 39 straipsnyje nurodyti tikslai, nustatoma tam tikra bendra žem ės ūkio rink ų 
organizavimo forma.  
Atsižvelgiant į produkt ą, organizavimo formos gali b ūti šios:  
a) bendros konkurencijos taisykl ės; 
b) privalomas įvairi ų nacionalini ų rinkos organizavimo form ų koordinavimas;  
c) Europos rinkos organizavimo forma.  
2. Pagal šio straipsnio 1 dal į nustatyta bendra organizavimo forma gali apimti visas priemones, 
kurios yra b ūtinos 39 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti, pirmiausia kain ų reguliavim ą, 
pagalb ą įvairi ų produkt ų gamybai ir pardavimui, j ų laikym ą bei liku čio tvarkym ą ir bendr ą importo 
ir eksporto stabilizavimo mechanizm ą. 
Bendra organizavimo forma siekiama tik t ų tiksl ų, kurie yra nurodyti 39 straipsnyje, ir S ąjungoje 
pašalinama bet kokia gamintoj ų ar vartotoj ų diskriminacija.  
Bet kuri bendra kain ų politika grindžiama bendrais kriterijais ir vienodais apskai čiavimo metodais.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/63
3. Kad b ūtų pasiekti šio straipsnio 1 dalyje pamin ėtos bendros organizavimo formos tikslai, gali 
būti įsteigtas vienas arba keletas žem ės ūkio orientavimo ir garantij ų fond ų. 
41 straipsnis  
(EB sutarties ex 35 straipsnis)  
Kad b ūtų pasiekti 39 straipsnyje nustatyti tikslai, bendros žem ės ūkio politikos sistemoje galima imtis 
toki ų priemoni ų kaip: 
a) veiksmingas pastang ų koordinavimas profesinio mokymo, mokslini ų tyrim ų ir žem ės ūkio žinių 
skleidimo srityse; jis gali apimti bendr ą projekt ų ir institucij ų finansavim ą; 
b) bendros priemon ės, skatinan čios vartoti tam tikrus produktus.  
42 straipsnis  
(EB sutarties ex 36 straipsnis)  
Konkurencijos taisykl ėms skirto skyriaus nuostatos žem ės ūkio produkt ų gamybai ir prekybai 
taikomos tik tokiu mastu, kok į nustato Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi 43 straipsnio 
2 dalies nuostat ų bei jose nustatytos tvarkos ir atsižvelgdami į 39 straipsnyje išd ėstytus tikslus.  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, gali leisti teikti pagalb ą: 
a) sunkiomis strukt ūrin ėmis ar gamtos s ąlygomis dirban čioms įmon ėms apsaugoti;  
b) pagal ekonomin ės pl ėtros program ų sistem ą. 
43 straipsnis  
(EB sutarties ex 37 straipsnis)  
1. Komisija pateikia pasi ūlymus d ėl bendros žem ės ūkio politikos kū rimo ir įgyvendinimo, įskai ­
tant nacionalini ų rink ų organizavimo b ūdų pakeitim ą viena iš 40 straipsnio 1 dalyje numatyt ų 
bendr ų organizavimo form ų ir šioje Sutarties antraštin ėje dalyje minim ų priemoni ų įgyvendinim ą. 
Šiuose pasi ūlymuose turi b ūti deramai atsižvelgta į šioje Sutarties antraštin ėje dalyje keliam ų žem ės 
ūkio klausim ų tarpusavio priklausomyb ę. 
2. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę 
su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, nustato 40 straipsnio 1 dalyje numatyt ą bendro žem ės 
ūkio rink ų organizavimo form ą ir kitas nuostatas, kuri ų reikia bendros žem ės ūkio ir žuvininkyst ės 
politikos tikslams pasiekti.LT C 83/64 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, patvirtina priemones d ėl kain ų, rinkliav ų, pagalbos ir 
kiekybini ų apribojim ų nustatymo bei žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo.  
4. Šio straipsnio 2 dalyje nustatytomis s ąlygomis nacionalines rinkos organizavimo formas galima 
pakeisti bendra organizavimo forma, numatyta 40 straipsnio 2 dalyje, jeigu:  
a) bendra organizavimo forma valstyb ėms nar ėms, kurios nepritaria šiai priemonei ir kurios atitin ­
kamai produkcijai turi sav ą organizavimo form ą, suteikia lygiavertes atitinkam ų gamintoj ų 
užimtumo ir gyvenimo lygio garantijas atsižvelgiant į galimus pertvarkymus ir į specializacij ą, 
kurios ilgainiui prireiks;  
b) tokia organizavimo forma garantuoja S ąjungoje prekybos s ąlygas, panašias į esamas nacionalin ėje 
rinkoje.  
5. Jei bendra tam tikr ų žaliav ų organizavimo forma yra nustatoma anks čiau negu bendra atitin ­
kam ų perdirbt ų produkt ų organizavimo forma, žaliavos, naudojamos perdirbtiems produktams, kurie 
yra skirti eksportui į tre čiąsias šalis, gali b ūti importuojamos į S ąjung ą iš kitur.  
44 straipsnis  
(EB sutarties ex 38 straipsnis)  
Jei valstyb ėje nar ėje tam tikram produktui yra taikoma tam tikra nacionalin ė rinkos organizavimo 
forma arba lygiavert ės vidaus taisykl ės, turin čios įtakos kit ų valstybi ų panašios produkcijos konku ­
rencingumui, valstyb ės nar ės, importuojan čios š į produkt ą iš valstyb ės nar ės, kurioje tokia rinkos 
organizavimo forma arba taisykl ės egzistuoja, nustato jo importui kompensacinius mokes čius, 
išskyrus atvejus, kai ta valstyb ė nar ė yra nustač iusi eksportui kompensacinius mokes čius. 
Komisija šiuos mokes čius nustato tokio dydžio, kuris reikalingas pusiausvyrai atkurti; ji taip pat gali 
leisti taikyti kitas priemones, nustatydama konkre čias j ų įgyvendinimo s ąlygas.  
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
LAISVAS ASMEN Ų, PASLAUG Ų IR KAPITALO JUD ĖJIMAS 
1 SKYRIUS  
DARBUOTOJAI  
45 straipsnis  
(EB sutarties ex 39 straipsnis)  
1. S ąjungoje užtikrinama darbuotoj ų jud ėjimo laisv ė.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/65
2. Tokia jud ėjimo laisv ė reiškia, kad įdarbinimo, darbo užmokes čio ir kit ų darbo ir užimtumo 
sąlyg ų atžvilgiu panaikinama bet kokia valstybi ų nari ų darbuotoj ų diskriminacija d ėl pilietybės. 
3. Ji suteikia teis ę, galim ą riboti tik viešosios tvarkos, visuomen ės saugumo ir visuomen ės svei ­
katos sumetimais:  
a) priimti faktiškai pateiktus pasi ūlymus įsidarbinti;  
b) šiuo tikslu laisvai jud ėti valstybi ų nari ų teritorijoje;  
c) apsigyventi bet kurioje valstyb ėje nar ėje siekiant dirbti pagal tos valstyb ės pilie čių įsidarbinim ą 
reglamentuojan čius įstatymus ir kitus teis ės aktus;  
d) laikantis Komisijos reglamentuose nustatyt ų s ąlyg ų pasilikti gyventi valstyb ės nar ės teritorijoje 
pasibaigus darbo joje laikui.  
4. Šio straipsnio nuostatos netaikomos darbui valstyb ės tarnyboje.  
46 straipsnis  
(EB sutarties ex 40 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su 
Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, leidžia direktyvas arba priima reglamentus, nustatan čius 
priemones, reikalingas 45 straipsnyje apibr ėžiamai darbuotoj ų jud ėjimo laisvei įgyvendinti, b ūtent:  
a) užtikrindama glaud ų nacionalini ų įdarbinimo tarnyb ų bendradarbiavim ą; 
b) naikindama administracines proced ūras ir praktik ą bei įsidarbinimo laisvose darbo vietose teisei 
įgyti b ūtinus nustatytus laikotarpius, taikomus pagal nacionalinius teis ės aktus arba ankstesnius 
valstybi ų nari ų susitarimus, kurie trukdyt ų liberalizuoti darbuotoj ų jud ėjim ą; 
c) naikindama visus nustatytus laikotarpius ir kitus pagal nacionalinius teis ės aktus arba pagal 
anks čiau tarp valstybi ų nari ų sudarytus susitarimus numatytus apribojimus, nustatan čius kit ų 
valstybi ų nari ų darbuotojams kitokias negu savo valstyb ės darbuotojams s ąlygas laisvai pasirinkti 
darb ą; 
d) nustatydama tinkam ą mechanizm ą darbo pasi ūlymams ir darbo prašymams susieti ir pasi ūlai bei 
paklausai darbo rinkoje subalansuoti taip, kad įvairiuose regionuose ir pramon ės šakose b ūtų 
išvengta didesn ės gyvenimo ir užimtumo lygio smukimo gr ėsm ės.LT C 83/66 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
47 straipsnis  
(EB sutarties ex 41 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės pagal bendr ą program ą skatina jaun ų darbuotoj ų mainus.  
48 straipsnis  
(EB sutarties ex 42 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, socialin ės apsaugos 
srityje imasi priemoni ų, b ūtin ų laisvam darbuotoj ų jud ėjimui užtikrinti; šiuo tikslu jie priima 
nuostatas, kaip migruojantiems samdomiems ir savarankiškai dirbantiems darbuotojams ir j ų išlai ­
kytiniams užtikrinti:  
a) pagal keleto valstybi ų įstatymus nustatom ų vis ų prilyginam ųjų laikotarpi ų sudė tį, kad jie įgyt ų ir 
išlaikyt ų teis ę į socialines išmokas ir kad b ūtų galima apskai čiuoti t ų išmok ų dyd į; 
b) socialinių išmok ų mok ėjim ą asmenims, gyvenantiems valstybi ų nari ų teritorijose.  
Tais atvejais, kai Tarybos nar ė pareiškia, kad pirmojoje pastraipoje nurodytas įstatymo gali ą turin čio 
akto projektas paveikt ų jos socialin ės apsaugos sistemos svarbius aspektus, į skaitant jos taikymo 
apimt į, išlaidas ar finansin ę strukt ūrą, ar paveikt ų tos sistemos finansin ę pusiausvyr ą, ji gali prašyti, 
kad klausimas b ūtų perduotas svarstyti Europos Vadov ų Tarybai. Tuo atveju įprasta teis ėkūros proce ­
dūra yra sustabdoma. Po svarstymo Europos Vadov ų Taryba per 4 m ėnesius nuo šio sustabdymo:  
a) gr ąžina projekt ą Tarybai, kuri nutraukia įprastos teis ėkūros proced ūros sustabdym ą, arba 
b) nesiima joki ų veiksm ų, arba prašo Komisijos pateikti nauj ą pasi ūlym ą; šiuo atveju iš pradži ų 
pasi ūlytas aktas laikomas nepriimtu.  
2 SKYRIUS  
ĮSISTEIGIMO TEIS Ė 
49 straipsnis  
(EB sutarties ex 43 straipsnis)  
Vadovaujantis toliau išd ėstytomis nuostatomis vienos valstyb ės nar ės nacionalini ų subjekt ų įsistei ­
gimo laisv ės kitos valstyb ės nar ės teritorijoje apribojimai uždraudžiami. Draudžiami ir apribojimai 
vienos valstyb ės nar ės nacionaliniams subjektams, įsisteigusiems kitos valstybės nar ės teritorijoje, 
steigti atstovybes, padalinius ar dukterines bendroves.  
Įsisteigimo laisv ė apima ir teis ę imtis savarankiškai dirban čių asmen ų veiklos bei ja verstis, taip pat 
steigti ir valdyti įmones, b ūtent bendroves ar firmas, apib ūdintas 54 straipsnio antrojoje pastraipoje, 
tomis pa čiomis są lygomis, kurios įsisteigimo šalies teisės aktuose yra nustatytos jos pa čios subjek ­
tams, ir laikantis kapitalui skirto skyriaus nuostat ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/67
50 straipsnis  
(EB sutarties ex 44 straipsnis)  
1. Kad b ūtų pasiekta įsisteigimo laisv ė tam tikros r ūšies veikloje, Europos Parlamentas ir Taryba, 
spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetu, leidžia direktyvas.  
2. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija vykdo pagal pirmiau išd ėstytas nuostatas joms tenkan ­ 
čias pareigas, vis ų pirma: 
a) pirmenyb ę paprastai teikdamos tokioms veiklos r ūšims, kurioms suteikta įsisteigimo laisv ė ypa č 
skatina gamybos ir prekybos pl ėtr ą; 
b) užtikrindamos valstybi ų nari ų kompetenting ų institucij ų glaud ų bendradarbiavim ą nustatant 
įvairi ų r ūši ų veiklos pad ėtį S ąjungoje;  
c) panaikindamos bet kokias administracines proced ūras ir praktik ą, atsiradusias laikantis naciona ­
lini ų teis ės akt ų arba anks čiau tarp valstybi ų nari ų sudaryt ų susitarim ų, kuri ų nepanaikinus b ūtų 
trukdoma įsisteigimo laisvei;  
d) užtikrindamos, kad vienos valstybė s nar ės darbuotojai, samdomi kitos valstyb ės nar ės teritorijoje, 
gal ėtų pasilikti toje teritorijoje ir imtis savarankiškai dirban čių asmen ų veiklos, kai jie tenkina 
sąlygas, kurias b ūtų tur ėję tenkinti, jei b ūtų atvyk ę į t ą valstybę tuo metu, kai ketino imtis tokios 
veiklos;  
e) leisdamos vienos valstyb ės nar ės nacionaliniams subjektams įsigyti ir naudoti žem ę bei pastatus, 
esan čius kitos valstyb ės nar ės teritorijoje, jei tai neprieštarauja 39 straipsnio 2 dalyje nurodytiems 
principams;  
f) kiekvienoje svarstomoje veiklos srityje palaipsniui naikindamos įsisteigimo laisv ės apribojimus, 
taikomus atstovybi ų, padalini ų arba dukterini ų bendrovi ų steigimo valstyb ės nar ės teritorijoje 
sąlygoms, ir s ąlygoms, kuri ų reikia laikytis, kad pagrindin ės įmon ės darbuotojams b ūtų leista 
eiti su tokių atstovybi ų, padalini ų arba dukterini ų bendrovių valdymu ar prieži ūra susijusias 
pareigas;  
g) kiek b ūtina koordinuodamos apsaugos priemones, kuri ų valstyb ės nar ės reikalauja iš bendrovi ų ar 
firm ų, apib ūdint ų 54 straipsnio antrojoje pastraipoje, imtis nari ų ir kit ų asmen ų interesams 
apsaugoti, ir siekdamos užtikrinto toki ų priemoni ų lygiavertiškum ą S ąjungoje;  
h) įsitikindamos, kad valstybi ų nari ų teikiama pagalba neiškreipia įsisteigimo s ąlyg ų. 
51 straipsnis  
(EB sutarties ex 45 straipsnis)  
Veiklai, kuri bet kurioje valstyb ėje yra susijusi, nors ir laikinai, su viešosios valdžios funkcijų 
vykdymu, šio skyriaus nuostatos netaikomos.LT C 83/68 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali nuspr ęsti, kad tam 
tikroms veiklos r ūšims šio skyriaus nuostatos netaikomos.  
52 straipsnis  
(EB sutarties ex 46 straipsnis)  
1. Šio skyriaus nuostatos ir pagal jas taikomos priemon ės neturi įtakos įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų, 
kurie numato kitok į užsienio subjekt ų traktavim ą ir yra pateisinami viešosios tvarkos, visuomen ės 
saugumo ir jos sveikatos sumetimais, nuostat ų taikymui.  
2. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, leidžia direktyvas 
pirmiau min ėtoms nuostatoms derinti.  
53 straipsnis  
(EB sutarties ex 47 straipsnis)  
1. Kad asmenims b ūtų lengviau imtis veiklos ir verstis ja kaip savarankiškai dirbantiems asmenims, 
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, leidžia direktyvas d ėl 
diplom ų, pažymėjim ų ir kit ų oficialias kvalifikacijas įrodan čių dokument ų abipusio pripažinimo ir d ėl 
valstybi ų nari ų įstatym ų bei kit ų teis ės akt ų nuostat ų d ėl savarankiškai dirban čių asmen ų veiklos 
prad ėjimo ir vertimosi ja koordinavimo.  
2. Laipsniškas apribojim ų medikams, giminiškoms profesijoms ir farmacininkams panaikinimas 
priklauso nuo to, kaip įvairiose valstyb ėse nar ėse koordinuojamos j ų profesin ės veiklos s ąlygos.  
54 straipsnis  
(EB sutarties ex 48 straipsnis)  
Bendrov ės arba firmos, įkurtos pagal valstyb ės nar ės teis ę ir S ąjungoje turinč ios savo registruotas 
buveines, centrin ę administracij ą ar pagrindin ę verslo viet ą, šiame skyriuje prilyginamos tos valstyb ės 
nar ės pilietyb ę turintiems fiziniams asmenims.  
„Bendrov ės arba firmos“ – tai bendrov ės arba firmos, kurios veikia pagal civilin ę ar komercin ę teis ę, 
įskaitant kooperatyvus ir kitus pagal vieš ąją ar privatinę teis ę veikian čius juridinius asmenis, išskyrus 
nesiekianč iuosius pelno.  
55 straipsnis  
(EB sutarties ex 294 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės sudaro kitų valstybi ų nari ų nacionaliniams subjektams tokias pat s ąlygas dalyvauti 
bendrovi ų ar firmų , apibr ėžt ų 54 straipsnyje, kapitale, kokias turi jos pa čios nacionaliniai subjektai, 
nepažeisdamos kitų Sutar čių nuostat ų taikymo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/69
3 SKYRIUS  
PASLAUGOS  
56 straipsnis  
(EB sutarties ex 49 straipsnis)  
Pagal toliau išdėstytas nuostatas S ąjungoje uždraudžiami laisv ės teikti paslaugas apribojimai, taikomi 
valstybi ų nari ų nacionaliniams subjektams, kurie yra įsisteig ę kitoje valstyb ėje nar ėje negu valstyb ė, 
kurios subjektu yra asmuo, kuriam tos paslaugos teikiamos.  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, šio skyriaus nuostatas 
gali taikyti ir paslaugas teikiantiems tre čiosios šalies pilie čiams, įsisteigusiems S ąjungoje.  
57 straipsnis  
(EB sutarties ex 50 straipsnis)  
Pagal Sutartis „paslaugos“ – tai tokios paslaugos, kurios paprastai yra teikiamos už užmokest į ir kuri ų 
nereglamentuoja nuostatos d ėl preki ų, kapitalo ir asmen ų jud ėjimo laisv ės. 
„Paslaugas“ sudaro:  
a) pramoninio pob ūdžio veikla;  
b) komercinio pob ūdžio veikla;  
c) amatinink ų veikla;  
d) laisv ųjų profesij ų veikla.  
Nepažeidžiant įsisteigimo teisei skirto skyriaus nuostat ų, paslaug ą teikiantis asmuo, kad galė tų j ą 
teikti, gali laikinai savo veikla verstis toje valstyb ėje nar ėje, kur paslauga teikiama, tomis pa čiomis 
sąlygomis, kurias toji valstyb ė taiko savo nacionaliniams subjektams.  
58 straipsnis  
(EB sutarties ex 51 straipsnis)  
1. Laisv ę teikti paslaugas transporto srityje reglamentuoja transportui skirtos antraštin ės dalies 
nuostatos.  
2. Bank ų ir draudimo paslaug ų, susijusi ų su kapitalo jud ėjimu, liberalizavimas turi b ūti derinamas 
su kapitalo jud ėjimo liberalizavimu.LT C 83/70 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
59 straipsnis  
(EB sutarties ex 52 straipsnis)  
1. Kad liberalizuot ų koki ą nors konkre čią paslaug ą, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami 
pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, 
leidžia direktyvas.  
2. Leidžiant šio straipsnio 1 dalyje min ėtas direktyvas, pirmenybė paprastai teikiama toms paslau ­
goms, kurios turi tiesiogin ės įtakos gamybos s ąnaudoms arba kuri ų liberalizavimas padeda skatinti 
prekyb ą prek ėmis.  
60 straipsnis  
(EB sutarties ex 53 straipsnis)  
Jei valstybi ų nari ų bendra ekonomin ė pad ėtis ir atitinkamo sektoriaus padė tis leidžia, valstyb ės nar ės 
stengiasi paslaugas liberalizuoti labiau negu įpareigoja direktyvos, išleistos įgyvendinant 59 straipsnio 
1 dal į. 
Šiuo tikslu Komisija atitinkamoms valstyb ėms nar ėms teikia rekomendacijas.  
61 straipsnis  
(EB sutarties ex 54 straipsnis)  
Kol laisv ės teikti paslaugas apribojimai dar nepanaikinti, valstyb ės nar ės tuos apribojimus taiko 
visiems 56 straipsnio pirmojoje pastraipoje apib ūdintiems paslaug ų teik ėjams, nedarydamos jokio 
skirtumo d ėl priklausymo vienai ar kitai valstybei arba d ėl gyvenamosios vietos.  
62 straipsnis  
(EB sutarties ex 55 straipsnis)  
Šio skyriaus reglamentuojamiems klausimams taikomos 51–54 straipsni ų nuostatos.  
4 SKYRIUS  
KAPITALAS IR MOK ĖJIMAI  
63 straipsnis  
(EB sutarties ex 56 straipsnis)  
1. Pagal šiame skyriuje išd ėstytas nuostatas uždraudžiami visi kapitalo jud ėjimo tarp valstybi ų 
nari ų ir tarp valstybi ų nari ų bei tre čiųjų šali ų apribojimai.  
2. Pagal šiame skyriuje išd ėstytas nuostatas uždraudžiami visi mok ėjim ų tarp valstybi ų nari ų ir 
tarp valstybi ų nari ų bei tre čiųjų šali ų apribojimai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/71
64 straipsnis  
(EB sutarties ex 57 straipsnis)  
1. 63 straipsnio nuostatos nekliudo taikyti tre čiosioms šalims 1993 m. gruodžio 31 d. pagal 
nacionalin ę ar S ąjungos teis ę galiojan čių apribojim ų, nustatyt ų kapitalo jud ėjimui į tre čiąsias šalis 
ar iš j ų, susijusiam su tiesiogin ėmis investicijomis, apiman čiomis ir investicijas į nekilnojam ąjį turt ą, 
su įsisteigimu, finansini ų paslaug ų teikimu ar vertybini ų popieri ų įsileidimu į kapitalo rinkas. Bulga ­
rijoje, Estijoje ir Vengrijoje atitinkama data, atsižvelgiant į nacionalin ėje teis ėje galiojan čius apribo ­
jimus, yra 1999 m. gruodžio 31 d.  
2. Stengdamiesi padaryti kuo laisvesn į kapitalo jud ėjim ą tarp valstybi ų nari ų ir tre čiųjų šali ų ir 
nepažeisdama kit ų Sutar čių skyri ų, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros 
proced ūrą, patvirtina priemones d ėl kapitalo jud ėjimo į tre čiąsias šalis ir iš j ų, susijusias su tiesiogi ­
nėmis investicijomis, apiman čiomis ir investicijas į nekilnojam ąjį turt ą, su įsisteigimu, finansini ų 
paslaug ų teikimu ar vertybini ų popieri ų įsileidimu į kapitalo rinkas.  
3. Nukrypstant nuo 2 dalies, tik Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir spr ęsdama 
vieningai pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, gali patvirtinti priemones, kurios reikšt ų atžang ą 
Sąjungos teis ėje liberalizuojant kapitalo jud ėjim ą į tre čiąsias šalis ar iš j ų. 
65 straipsnis  
(EB sutarties ex 58 straipsnis)  
1. 63 straipsnio nuostatos nepažeidžia valstybi ų nari ų teis ės: 
a) taikyti atitinkamas savo mokes čių įstatym ų nuostatas, pagal kurias skiriami mokes čių mok ėtojai 
dėl j ų skirtingos pad ėties gyvenamosios vietos arba kapitalo investavimo vietos atžvilgiu;  
b) imtis vis ų reikalingų priemoni ų, kad b ūtų užkirstas kelias nacionalini ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų 
pažeidimams, ypa č apmokestinimo ir finans ų įstaig ų rizik ą ribojan čios prieži ūros srityje, arba 
nustatyti duomen ų apie kapitalo jud ėjim ą deklaravimo tvark ą administravimo ar statistin ės infor ­
macijos tikslais, arba imtis priemoni ų, pateisinam ų viešosios tvarkos ar visuomen ės saugumo 
poži ūriu. 
2. Šio skyriaus nuostatos nekliudo taikyti su Sutartimis suderinam ų įsisteigimo teis ės apribojim ų. 
3. 1 ir 2 dalyse nurodytos priemon ės ir tvarka neturi sudaryti laisvo kapitalo jud ėjimo ir mok ė­
jim ų, kaip nustatyta 63 straipsnyje, savavališko diskriminavimo ar užsl ėpto apribojimo.LT C 83/72 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4. Jei n ėra priimtos priemon ės taikant 64 straipsnio 3 dal į, Komisija arba, jei atitinkamai valstybei 
narei pateikus prašym ą Komisija per tris m ėnesius nepriima sprendimo, Taryba gali priimti spren ­
dim ą, patvirtinantį , kad vienos ar keleto treč iųjų šali ų atžvilgiu valstyb ės nar ės priimtos ribojan čios 
priemon ės mokes čių srityje turi b ūti laikomos atitinkan čiomis Sutartis tiek, kiek jas pateisina vienas iš 
Sąjungos tiksl ų ir kiek jos neprieštarauja tinkamam vidaus rinkos veikimui. Taryba, valstybei narei 
pateikus prašym ą, sprendžia vieningai.  
66 straipsnis  
(EB sutarties ex 59 straipsnis)  
Tais atvejais, kai susidarius išimtin ėms aplinkybėms d ėl kapitalo jud ėjimo į tre čiąsias šalis ar iš j ų 
Ekonomin ės ir pinig ų s ąjungos veikimui kyla arba gali kilti dideli ų sunkum ų, Taryba, remdamasi 
Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos centriniu banku, gali tre čiųjų šali ų atžvilgiu imtis 
ne ilgiau kaip šešis m ėnesius taikom ų apsaugos priemoni ų, jei jos b ūtinai reikalingos.  
V ANTRAŠTIN Ė DALIS  
LAISV ĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO ERDV Ė 
1 SKYRIUS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
67 straipsnis  
(EB sutarties ex 61 straipsnis ir ES sutarties ex 29 straipsnis)  
1. S ąjunga sukuria laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ę, kurioje gerbiamos pagrindin ės teis ės bei 
skirtingos valstybių nari ų teisinės sistemos ir tradicijos.  
2. Ji užtikrina, kad nebus asmen ų kontrol ės jiems kertant vidaus sienas, ir suformuluoja valstybi ų 
nari ų solidarumu paremt ą bendr ą prieglobs čio, imigracijos ir išor ės sien ų kontrol ės politik ą, kuri b ūtų 
teisinga tre čiųjų šali ų pilie čiams. Šioje antraštin ėje dalyje asmenys be pilietyb ės prilyginami tre čiųjų 
šali ų pilie čiams.  
3. S ąjunga stengiasi užtikrinti aukšt ą saugumo lyg į prevencijos bei kovos su nusikalstamumu, 
rasizmu ir ksenofobija priemon ėmis, taip pat policijos ir teisminių institucij ų bei kit ų kompetenting ų 
valdžios institucij ų veiklos koordinavimo ir bendradarbiavimo priemon ėmis, taip pat tarpusavyje 
pripažį stant teismo sprendimus baudžiamosiose bylose, o prireikus derinant baudžiamuosius įsta ­
tymus.  
4. S ąjunga sudaro palankias s ąlygas pasinaudoti teisingumu, ypa č taikydama teismini ų ir neteis ­
mini ų sprendim ų civilin ėse bylose tarpusavio pripažinimo princip ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/73
68 straipsnis 
Europos Vadov ų Taryba apibr ėžia laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės teis ėkūros ir veiksm ų 
planavimo strategines gaires.  
69 straipsnis 
Nacionaliniai parlamentai užtikrina, kad remiantis 4 ir 5 skyriais teikiami pasi ūlymai ir teis ėkūros 
iniciatyvos neprieštaraut ų subsidiarumo principui pagal Protokol ą d ėl subsidiarumo ir proporcingumo 
princip ų taikymo.  
70 straipsnis 
Nepažeisdama 258, 259 ir 260 straipsni ų, Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, gali patvirtinti 
priemones, nustatan čias s ąlygas, kuriomis valstyb ės nar ės, bendradarbiaudamos su Komisija, objekty ­
viai ir nešališkai vertina, kaip valstybi ų nari ų valdžios institucijos įgyvendina šioje antraštin ėje dalyje 
nurodyt ą S ąjungos politik ą, ypa č siekiant sudaryti s ąlygas nuodugniai taikyti tarpusavio pripažinimo 
princip ą. Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai supažindinami su šio vertinimo turiniu ir 
rezultatais.  
71 straipsnis  
(ES sutarties ex 36 straipsnis)  
Siekiant užtikrinti, kad S ąjungoje b ūtų skatinamas ir stiprinamas operatyvus bendradarbiavimas 
vidaus saugumo veiklos srityje, Taryboje įkuriamas nuolatinis komitetas. Nepažeisdamas 240 
straipsnio, jis palengvina valstybių nari ų kompetenting ų valdžios institucij ų veiksm ų koordinavim ą. 
Atitinkam ų S ąjungos įstaig ų ir organ ų atstovai gali dalyvauti šio komiteto darbe. Europos Parlamentui 
ir nacionaliniams parlamentams nuolat pranešama apie š į darb ą. 
72 straipsnis  
(EB sutarties ex 64 straipsnio 1 dalis ir ES sutarties ex 33 straipsnis)  
Ši antraštin ė dalis neatleidžia valstybi ų nari ų nuo pareigos palaikyti vieš ąją tvark ą ir užtikrinti vidaus 
saugum ą. 
73 straipsnis  
Valstyb ės nar ės gali pa čios ir savo atsakomybe nustatyti tokius savo kompetenting ų administracijos 
padalini ų, atsaking ų už nacionalinio saugumo užtikrinim ą, bendradarbiavimo ir koordinavimo b ūdus, 
kokius laiko esant tinkamus.LT C 83/74 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
74 straipsnis  
(EB sutarties ex 66 straipsnis)  
Taryba patvirtina priemones, kad b ūtų užtikrintas valstybių nari ų atitinkam ų padalini ų, taip pat ši ų 
padalini ų ir Komisijos administracinis bendradarbiavimas šioje antraštin ėje dalyje numatytose srityse. 
Ji sprendžia remdamasi Komisijos pasi ūlymu, atsižvelgdama į 76 straipsn į ir pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu.  
75 straipsnis  
(EB sutarties ex 60 straipsnis)  
Kai to reikia, kad b ūtų pasiekti 67 straipsnyje nurodyti tikslai užkertant keli ą terorizmui ir susiju ­
sioms veikoms bei kovojant su jomis, Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal 
įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, apibr ėžia administracini ų priemoni ų sistem ą, susijusi ą su kapitalo jud ė­
jimu ir mok ėjimais, pavyzdžiui, l ėšų, finansinio turto ar ekonominio pelno, priklausan čio fiziniams 
arba juridiniams asmenims, grup ėms ar nevalstybiniams subjektams arba j ų valdomo, įšaldym ą. 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, patvirtina priemones, įgyvendinan čias pirmojoje pastraipoje 
minim ą sistem ą. 
Šiame straipsnyje min ėti aktai apima b ūtinas nuostatas d ėl teisini ų apsaugos priemoni ų. 
76 straipsnis  
4 ir 5 skyriuose nurodyti aktai kartu su 74 straipsnyje nurodytomis priemon ėmis, užtikrinan čiomis 
administracin į bendradarbiavim ą šiuose skyriuose numatytose srityse, priimami:  
a) remiantis Komisijos pasi ūlymu arba  
b) ketvirtadalio valstybi ų nari ų iniciatyva.  
2 SKYRIUS  
SIEN Ų KONTROL ĖS, PRIEGLOBS ČIO IR IMIGRACIJOS POLITIKA  
77 straipsnis  
(EB sutarties ex 62 straipsnis)  
1. S ąjunga kuria politik ą, siekdama:  
a) užtikrinti, kad neb ūtų jokios asmen ų, neatsižvelgiant į j ų pilietyb ę, kontrol ės jiems kertant vidaus 
sienas;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/75
b) užtikrinti asmen ų kontrol ę ir veiksming ą išorė s sien ų kirtimo prieži ūrą; 
c) laipsniškai įvesti integruot ą išorė s sien ų valdymo sistem ą. 
2. Taikant 1 dal į, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, 
patvirtina priemones d ėl: 
a) vizų ir kit ų leidimų trumpam apsigyventi šalyje bendros politikos;  
b) išor ės sienas kertantiems asmenims taikomos kontrol ės; 
c) s ąlyg ų, kuriomis tre čiųjų šali ų pilie čiai trump ą laik ą gali laisvai keliauti S ąjungoje;  
d) bet kurios priemon ės, b ūtinos laipsniškai sukurti integruot ą išorės sien ų valdymo sistem ą; 
e) siekio užtikrinti, kad neb ūtų jokios asmen ų, neatsižvelgiant į j ų pilietyb ę, kontrol ės jiems kertant 
vidaus sienas.  
3. Jei paaišk ėja, kad S ąjunga tur ėtų imtis veiksm ų, padedan čių naudotis 20 straipsnio 2 dalies a 
punkte numatyta teise, ir jei Sutartys nenumato reikaling ų įgaliojim ų, Taryba, spr ęsdama pagal 
speciali ą teis ėkūros proced ūrą, gali priimti nuostatas, susijusias su pasais, asmens tapatyb ės korte ­
lėmis, leidimais gyventi ar bet kokiais kitais panašiais dokumentais. Taryba, pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu, sprendžia vieningai.  
4. Šis straipsnis neturi įtakos valstybi ų nari ų kompetencijai, susijusiai su jų sien ų geografine 
demarkacija pagal tarptautin ę teis ę. 
78 straipsnis  
(EB sutarties ex 63 straipsnio 1 ir 2 punktai bei ex 64 straipsnio 2 dalis)  
1. S ąjunga kuria bendr ą prieglobs čio, papildomos apsaugos ir laikinos apsaugos politik ą tre čiosios 
šalies pilie čiams, kuriems reikia tarptautin ės apsaugos, siekdama si ūlyti atitinkamą status ą ir užtikrinti, 
kad neb ūtų pažeistas negr ąžinimo principas. Ši politika privalo neprieštarauti 1951 m. liepos 28 d. 
Ženevos konvencijai ir 1967 m. sausio 31 d. Protokolui d ėl pab ėg ėli ų statuso bei kitoms atitinka ­
moms sutartims.  
2. Taikant 1 dal į, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, 
patvirtina bendros Europos prieglobs čio sistemos priemones, kurias sudaro:  
a) visoje S ąjungoje galiojantis vienodas prieglobs čio statusas tre čiųjų šali ų pilie čiams; 
b) vienodas papildomos apsaugos statusas tre čiųjų šali ų pilie čiams, kuriems, negavus Europos prie ­
globs čio, reikia tarptautin ės apsaugos;LT C 83/76 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
c) bendra laikinos apsaugos sistema perkeltiesiems asmenims masinio antpl ūdžio atveju;  
d) vienodo prieglobs čio statuso arba papildomos apsaugos statuso suteikimo ir at ėmimo bendros 
proced ūros; 
e) kriterijai ir mechanizmai, kuriais nustatoma, kuri valstyb ė nar ė yra atsakinga už prašymo suteikti 
prieglobst į arba papildom ą apsaug ą išnagrin ėjim ą; 
f) prieglobs čio arba papildomos apsaugos prašytoj ų pri ėmimo sąlyg ų reikalavimai;  
g) partneryst ė ir bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis, siekiant valdyti prieglobs čio, papildomos 
arba laikinos apsaugos prašan čių žmoni ų antpl ūdžius.  
3. Vienoje arba keliose valstyb ėse nar ėse d ėl staigaus tre čiųjų šali ų pilie čių antpl ūdžio susidarius 
nepaprastajai pad ėčiai, Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, gali patvirtinti laikin ąsias priemones 
atitinkamos valstyb ės nar ės ar keli ų valstybi ų nari ų labui. Ji sprendžia pasikonsultavusi su Europos 
Parlamentu.  
79 straipsnis  
(EB sutarties ex 63 straipsnio 3 ir 4 punktai)  
1. S ąjunga kuria bendr ą imigracijos politik ą, kuria siekiama visais etapais užtikrinti veiksming ą 
migrant ų sraut ų valdymą , palank ų režim ą teis ėtai valstyb ėse nar ėse gyvenantiems treč iųjų šali ų pilie ­ 
čiams bei neteisėtos imigracijos ir prekybos žmon ėmis prevencij ą ir sustiprintas kovos su jomis 
priemones.  
2. Taikant 1 dal į, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, 
patvirtina priemones šiose srityse:  
a) atvykimo ir apsigyvenimo s ąlyg ų bei ilgalaiki ų vizų ir leidimų gyventi, taip pat leidim ų šeimoms 
susijungti išdavimo valstyb ėse nar ėse reikalavim ų; 
b) teis ėtai valstyb ėje nar ėje gyvenan čių tre čiųjų šali ų pilie čių teisi ų apibr ėžimo, įskaitant s ąlygas, 
reglamentuojan čias jud ėjimo ir apsigyvenimo laisv ę kitose valstyb ėse nar ėse; 
c) neteis ėtos imigracijos ir gyvenimo be leidimo, įskaitant be leidimo gyvenan čių asmen ų išsiuntim ą 
ir repatriacij ą; 
d) kovos su prekyba žmon ėmis, ypa č moterimis ir vaikais.  
3. S ąjunga gali sudaryti susitarimus su tre čiosiomis šalimis d ėl tre čiųjų šali ų pilie čių, kurie neten ­
kina arba nebetenkina atvykimo, buvimo arba gyvenimo vienos iš valstybi ų nari ų teritorijoje s ąlyg ų, 
readmisijos į j ų kilm ės arba išvykimo valstybes.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/77
4. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali nustatyti 
paskat ų ir paramos valstybi ų nari ų veiksmams teikimo priemones, siekiant skatinti j ų teritorijose 
teis ėtai gyvenan čių tre čiųjų šali ų pilie čių integracij ą, išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų 
teis ės akt ų suderinim ą. 
5. Šis straipsnis neturi įtakos valstybi ų nari ų teisei nustatyti į j ų teritorij ą iš tre čiųjų šali ų ieškoti 
samdomo arba savarankiško darbo atvykstan čių tre čiųjų šali ų pilie čių pri ėmimo apimtis.  
80 straipsnis  
Šiame skyriuje išd ėstytai S ąjungos politikai ir jos įgyvendinimui taikomas solidarumo ir teisingo 
atsakomyb ės pasidalijimo tarp valstybi ų nari ų principas, įskaitant jo finansinius padarinius. Prireikus 
pagal šį skyri ų priimti S ąjungos aktai numato atitinkamas šio principo įgyvendinimo priemones.  
3 SKYRIUS  
TEISMINIS BENDRADARBIAVIMAS CIVILIN ĖSE BYLOSE  
81 straipsnis  
(EB sutarties ex 65 straipsnis)  
1. S ąjunga tarpvalstybinio pob ūdžio bylose pl ėtoja teismin į bendradarbiavim ą, kuris grindžiamas 
teismini ų ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo principu. Šis bendradarbiavimas gali 
apimti valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų suderinimo priemoni ų patvirtinim ą. 
2. Taikant 1 dal į, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, 
patvirtina priemones, ypa č kai jos b ūtinos vidaus rinkos tinkamam veikimui, kuriomis siekiama 
užtikrinti:  
a) teismini ų ir neteismini ų sprendimų tarpusavio pripažinim ą ir vykdym ą valstybė se nar ėse; 
b) teismini ų ir neteismini ų dokument ų įteikim ą kitoje valstyb ėje; 
c) valstyb ėse nar ėse teis ės ir jurisdikcijos kolizijai taikom ų teis ės norm ų suderinamum ą; 
d) bendradarbiavim ą renkant įrodymus;  
e) veiksming ą teis ę į teisingum ą; 
f) civiliniam procesui tinkamai veikti trukdan čių kliūč ių šalinimą , jei reikia skatinant civilinio 
proceso norm ų suderinamum ą valstyb ėse nar ėse;LT C 83/78 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
g) alternatyvi ų gin čų sprendimo b ūdų k ūrim ą; 
h) param ą teis ėjų ir teismini ų institucij ų darbuotoj ų mokymui.  
3. Nukrypstant nuo 2 dalies, tarpvalstybinio pob ūdžio šeimos teis ės priemones nustato Taryba 
spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą. Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, 
sprendžia vieningai.  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, gali priimti sprendim ą, apibr ėžiantį tuos tarpvalstybinio 
pob ūdžio šeimos teis ės aspektus, kuriems galima taikyti pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą priimtus 
aktus. Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia vieningai.  
Apie antrojoje pastraipoje nurodyt ą pasi ūlym ą pranešama nacionaliniams parlamentams. Jei per šešis 
m ėnesius nuo tokio pranešimo dienos nacionalinis parlamentas pareiškia nepritarim ą, sprendimas 
nėra priimamas. Jei nepritarimas nepareiškiamas, Taryba gali priimti min ėtą sprendimą . 
4 SKYRIUS  
TEISMINIS BENDRADARBIAVIMAS BAUDŽIAMOSIOSE BYLOSE  
82 straipsnis  
(ES sutarties ex 31 straipsnis)  
1. Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose S ąjungoje grindžiamas nuosprendži ų ir 
teismo sprendim ų tarpusavio pripažinimo principu bei apima valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės 
akt ų suderinim ą 2 dalyje ir 83 straipsnyje nurodytose srityse.  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, patvirtina priemones, 
kuriomis siekiama:  
a) nustatyti taisykles ir proced ūras, kad visoje S ąjungoje b ūtų užtikrintas vis ų nuosprendži ų ir teismo 
sprendimų formų pripažinimas;  
b) užkirsti kelią jurisdikcij ų kolizijoms tarp valstybių nari ų ir jas spr ęsti; 
c) remti teis ėjų ir teismini ų institucij ų darbuotoj ų mokym ą; 
d) palengvinti su procesais baudžiamosiose bylose ir sprendim ų vykdymu susijus į bendradarbiavim ą 
tarp valstybi ų nari ų teismini ų arba joms lygiaver čių institucij ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/79
2. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami direktyvas pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, gali 
nustatyti tokias minimalias taisykles, koki ų reikia nuosprendži ų ir teismo sprendim ų tarpusavio 
pripažinimui bei policijos ir teisminiam bendradarbiavimui tarpvalstybinio pob ūdžio baudžiamosiose 
bylose palengvinti. Šiose minimaliose taisykl ėse atsižvelgiama į skirtingas valstybių nari ų teisines 
tradicijas ir sistemas.  
Jos yra susijusios su:  
a) valstybi ų nari ų tarpusavio įrodym ų leistinumu;  
b) asmen ų teis ėmis baudžiamajame procese;  
c) nusikaltim ų auk ų teis ėmis;  
d) bet kuriais kitais konkre čiais baudžiamojo proceso aspektais, kuriuos sprendimu Taryba yra 
nustač iusi iš anksto; š į sprendim ą, gavusi Europos Parlamento pritarim ą, Taryba priima vieningai.  
Šioje dalyje nurodytų minimalių taisykli ų pri ėmimas neužkerta kelio valstyb ėms nar ėms išlaikyti arba 
įvesti aukštesnio lygio asmen ų apsaug ą. 
3. Kai Tarybos nar ė mano, kad 2 dalyje nurodytos direktyvos projektas paveikt ų pagrindinius jos 
baudžiamosios teis ės sistemos aspektus, ji gali prašyti, kad direktyvos projektas b ūtų perduotas 
Europos Vadov ų Tarybai. Tuo atveju įprasta teis ėkūros proced ūra yra sustabdoma. Po svarstymo, 
jeigu pavyksta pasiekti bendr ą sutarim ą, Europos Vadov ų Taryba per keturis m ėnesius nuo sustab ­
dymo gr ąžina projekt ą Tarybai, kuri nutraukia įprastos teis ėkūros proced ūros sustabdym ą. 
Jeigu nepavyksta pasiekti susitarimo ir ne mažiau kaip devynios valstyb ės nar ės siekia tvir čiau 
bendradarbiauti, remdamosi atitinkamu direktyvos projektu, jos per tok į pat į laikotarp į atitinkamai 
praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Šiuo atveju leidimas prad ėti Europos 
Sąjungos sutarties 20 straipsnio 2 dalyje ir šios Sutarties 329 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą tvirtesn į 
bendradarbiavim ą laikomas suteiktu bei taikomos nuostatos d ėl tvirtesnio bendradarbiavimo.  
83 straipsnis  
(ES sutarties ex 31 straipsnis)  
1. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami direktyvas pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, gali 
nustatyti minimalias taisykles d ėl nusikalstam ų veik ų ir sankcij ų apibr ėžimo ypa č sunki ų nusikaltim ų, 
turin čių tarpvalstybin į pob ūdį, pasireiškiant į d ėl toki ų nusikaltim ų pobū džio arba poveikio, arba 
ypatingo poreikio kovoti su jais remiantis bendru pagrindu, srityse.LT C 83/80 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Šios nusikaltim ų sritys yra: terorizmas, prekyba žmon ėmis bei seksualinis moter ų ir vaik ų išnaudo ­
jimas, neteis ėta prekyba narkotikais, neteis ėta prekyba ginklais, pinigų plovimas, korupcija, mok ėjimo 
priemoni ų klastojimas, kompiuteriniai nusikaltimai ir organizuotas nusikalstamumas.  
Atsižvelgiant į nusikalstamumo raid ą, Taryba gali priimti sprendim ą, nustatant į kitas nusikaltim ų 
sritis, atitinkan čias šioje dalyje nurodytus kriterijus. Ji, gavusi Europos Parlamento pritarim ą, sprendžia 
vieningai.  
2. Jei valstybi ų nari ų baudžiam ųjų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų nuostat ų suderinimas pasirodo 
būtinas užtikrinant S ąjungos politikos veiksming ą įgyvendinim ą srityje, kurioje taikomos derinimo 
priemon ės, direktyvose galima nustatyti b ūtiniausias taisykles d ėl nusikalstam ų veik ų ir sankcij ų 
apibr ėžimo atitinkamoje srityje. Šios direktyvos priimamos pagal t ą pa čią įprast ą arba speciali ą 
teis ėkūros proced ūrą, kaip ir patvirtinant atitinkamas derinimo priemones, nepažeidžiant 76 
straipsnio.  
3. Kai Tarybos nar ė mano, kad 1 ar 2 dalyse nurodytos direktyvos projektas paveikt ų pagrindinius 
jos baudžiamosios teis ės sistemos aspektus, ji gali prašyti, kad direktyvos projektas b ūtų perduotas 
Europos Vadov ų Tarybai. Tuo atveju įprasta teis ėkūros proced ūra yra sustabdoma. Po svarstymo, 
jeigu pavyksta pasiekti bendr ą sutarim ą, Europos Vadov ų Taryba per keturis m ėnesius nuo sustab ­
dymo gr ąžina projekt ą Tarybai, kuri nutraukia įprastos teis ėkūros proced ūros sustabdym ą. 
Jeigu nepavyksta pasiekti susitarimo ir ne mažiau kaip devynios valstyb ės nar ės siekia tvir čiau 
bendradarbiauti, remdamosi atitinkamu direktyvos projektu, jos per tok į pat į laikotarp į atitinkamai 
praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Šiuo atveju leidimas prad ėti Europos 
Sąjungos sutarties 20 straipsnio 2 dalyje ir šios Sutarties 329 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą tvirtesn į 
bendradarbiavim ą laikomas suteiktu bei taikomos nuostatos d ėl tvirtesnio bendradarbiavimo.  
84 straipsnis  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali nustatyti priemones 
valstybi ų nari ų veiksmams nusikaltimų prevencijos srityje skatinti ir remti, išskyrus valstybi ų nari ų 
įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų nuostat ų derinim ą. 
85 straipsnis  
(ES sutarties ex 31 straipsnis)  
1. Eurojust misija yra remti ir stiprinti nacionalini ų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucij ų 
bendradarbiavim ą d ėl sunkių nusikaltim ų, susijusi ų su dviem ar daugiau valstybi ų nari ų, arba kai 
reikalingas baudžiamasis persekiojimas bendraisiais pagrindais, remiantis valstybi ų nari ų valdžios 
institucij ų ir Europolo atliktomis operacijomis ir pateikta informacija.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/81
Šiuo atžvilgiu Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proce ­
dūrą, nustato  Eurojust strukt ūrą, veikl ą, veiksm ų ir užduo čių srit į. Tos užduotys gali apimti:  
a) kriminalini ų nusikaltim ų tyrim ų prad ėjim ą ir si ūlym ą kompetentingoms nacionalin ėms valdžios 
institucijoms prad ėti baudžiam ąjį persekiojim ą, ypa č kai tai susij ę su veikomis, nukreiptomis prieš 
Sąjungos finansinius interesus;  
b) a punkte nurodyt ų tyrim ų ir baudžiamojo persekiojimo koordinavim ą; 
c) teisminio bendradarbiavimo, taip pat sprendžiant jurisdikcijos kolizijas ir glaudžiai bendradarbiau ­
jant su Europos teisminiu tinklu, stiprinim ą. 
Šiais reglamentais taip pat nustatoma tvarka d ėl Europos Parlamento ir nacionalini ų parlament ų 
dalyvavimo vertinant  Eurojust veikl ą. 
2. Vykdant 1 dalyje nurodyt ą baudžiam ąjį persekiojim ą ir nepažeidžiant 86 straipsnio, teisminio 
proceso formalius veiksmus atlieka kompetentingi nacionaliniai pareigū nai. 
86 straipsnis  
1. Siekiant kovoti su S ąjungos finansiniams interesams kenkian čiais nusikaltimais, Taryba, pagal 
speciali ą teis ėkūros proced ūrą priimdama reglamentus,  Eurojust pagrindu gali įkurti Europos proku ­
rat ūrą. Taryba, gavusi Europos Parlamento pritarim ą, sprendžia vieningai.  
Jeigu nepavyksta pasiekti vieningo sprendimo, ne mažiau kaip devyni ų valstybi ų nari ų grup ė gali 
prašyti, kad reglamento projektas b ūtų perduotas Europos Vadov ų Tarybai. Tokiu atveju procedū ra 
Taryboje yra sustabdoma. Po svarstymo, jeigu pavyksta pasiekti bendr ą sutarim ą, Europos Vadov ų 
Taryba per keturis m ėnesius nuo sustabdymo gr ąžina projekt ą Tarybai priimti.  
Jeigu nepavyksta pasiekti susitarimo ir ne mažiau kaip devynios valstyb ės nar ės siekia tvir čiau 
bendradarbiauti, remdamosi atitinkamu reglamento projektu, jos per tok į pat į laikotarp į atitinkamai 
praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Šiuo atveju leidimas prad ėti Europos 
Sąjungos sutarties 20 straipsnio 2 dalyje ir šios Sutarties 329 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą tvirtesn į 
bendradarbiavim ą laikomas suteiktu bei taikomos nuostatos d ėl tvirtesnio bendradarbiavimo.  
2. Europos prokurat ūros kompetencijai, prireikus veikiant kartu su Europolu, priklauso S ąjungos 
finansinių interes ų pažeidim ų tyrimas, j ų vykdytoj ų ir bendrinink ų baudžiamasis persekiojimas bei 
kaltinimo palaikymas teisme, kaip nustatyta šio straipsnio 1 dalyje nurodytame reglamente. Toki ų 
pažeidim ų atžvilgiu valstybi ų nari ų kompetentinguose teismuose ji vykdo prokuroro funkcijas.LT C 83/82 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. 1 dalyje nurodytuose reglamentuose apibr ėžiamos Europos prokurat ūrai taikytinos bendrosios 
taisyklės, jos funkcij ų vykdym ą reglamentuojan čios s ąlygos, jos veiklai taikytinos procesin ės normos, 
taip pat įrodymų leistinum ą reglamentuojan čios taisykl ės ir vykdant funkcijas naudojamų procesini ų 
priemoni ų teisminei perži ūrai taikytinos normos.  
4. Europos Vadov ų Taryba tuo pa čiu metu ar v ėliau gali priimti sprendim ą, iš dalies kei čiantį 1 
dal į, siekdama išpl ėsti Europos prokurat ūros įgaliojimus, kad jie apimt ų tarpvalstybinio pob ūdžio 
sunkius nusikaltimus, ir atitinkamai iš dalies kei čiantį 2 dal į, kiek tai susij ę su ne vien ą valstyb ę nar ę 
lie čian čių sunkių nusikaltim ų kaltininkais ir j ų bendrininkais. Europos Vadov ų Taryba sprendim ą 
priima vieningai, gavusi Europos Parlamento pritarim ą ir pasikonsultavusi su Komisija.  
5 SKYRIUS  
POLICIJOS BENDRADARBIAVIMAS  
87 straipsnis  
(ES sutarties ex 30 straipsnis)  
1. S ąjunga nustato policijos bendradarbiavim ą užkardant, išaiškinant ir tiriant nusikalstamas 
veikas, kuriame dalyvauja visos valstybi ų nari ų kompetentingos valdžios institucijos, įskaitant poli ­
cijos, muitinės ir kitas specializuotas teis ėsaugos tarnybas.  
2. Taikant 1 dal į, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, 
gali patvirtinti priemones d ėl: 
a) atitinkamos informacijos rinkimo, kaupimo, apdorojimo, analizavimo ir keitimosi ja;  
b) paramos darbuotoj ų mokymui, taip pat bendradarbiavimo keič iantis darbuotojais, įranga ir tyri ­
mais nusikaltimų išaiškinimo srityse;  
c) bendr ų tyrimo metod ų, taikom ų sunkioms organizuoto nusikalstamumo formoms nustatyti.  
3. Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, gali nustatyti šiame straipsnyje nuro ­
dyt ų valdžios institucij ų operatyvaus bendradarbiavimo priemones. Taryba, pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu, sprendžia vieningai.  
Jeigu nepavyksta pasiekti vieningo sprendimo, ne mažiau kaip devyni ų valstybi ų nari ų grup ė gali 
prašyti, kad priemoni ų projektas b ūtų perduotas Europos Vadov ų Tarybai. Tokiu atveju proced ūra 
Taryboje yra sustabdoma. Po svarstymo, jeigu pavyksta pasiekti bendr ą sutarim ą, Europos Vadov ų 
Taryba per keturis m ėnesius nuo sustabdymo gr ąžina projekt ą Tarybai priimti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/83
Jeigu nepavyksta pasiekti susitarimo ir ne mažiau kaip devynios valstyb ės nar ės siekia tvir čiau 
bendradarbiauti, remdamosi atitinkamu priemoni ų projektu, jos per tok į pat į laikotarp į atitinkamai 
praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Šiuo atveju leidimas prad ėti Europos 
Sąjungos sutarties 20 straipsnio 2 dalyje ir šios Sutarties 329 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą tvirtesn į 
bendradarbiavim ą laikomas suteiktu bei taikomos nuostatos d ėl tvirtesnio bendradarbiavimo.  
Antrojoje ir tre čiojoje pastraipose nustatyta speciali proced ūra netaikoma aktams, kuriais pl ėtojamos 
Šengeno  acquis  nuostatos.  
88 straipsnis  
(ES sutarties ex 30 straipsnis)  
1. Europolo misija yra remti ir stiprinti valstybi ų nari ų policijos ir kit ų teis ėsaugos tarnyb ų 
veiksmus bei j ų tarpusavio bendradarbiavim ą užkardant sunkius nusikaltimus, susijusius su dviem 
ar daugiau valstybi ų nari ų, terorizmu ir nusikalstamumo formomis, kurios kenkia S ąjungos politikoje 
numatytam bendram interesui, bei kovojant su jais.  
2. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, 
nustato Europolo strukt ūrą, veikl ą, veiksm ų ir užduo čių srit į. Tos užduotys gali apimti:  
a) informacijos, ypa č perduotos valstybi ų nari ų valdžios institucij ų arba tre čiųjų šali ų institucij ų ar 
organų , rinkim ą, kaupim ą, apdorojim ą, analizavim ą ir keitim ąsi ja; 
b) valstybi ų nari ų kompetenting ų valdžios institucij ų arba jungtinių tyrimo grupi ų, prireikus kartu su  
Eurojust , bendrai atliekam ų tyrimo ir operatyvinių veiksm ų koordinavim ą, organizavimą ir įgyven ­
dinim ą. 
Šie reglamentai taip pat nustato Europos Parlamento kartu su nacionaliniais parlamentais atliekamos 
Europolo veiklos prieži ūros proced ūras. 
3. Bet kok į operatyv ų veiksm ą Europolas privalo atlikti kartu su valstyb ės nar ės ar valstybi ų nari ų, 
su kuri ų teritorija tai susij ę, valdžios institucijomis ir su j ų sutikimu. Prievartos priemoni ų taikymas 
išimtinai priklauso kompetentingoms nacionalin ėms valdžios institucijoms.  
89 straipsnis  
(ES sutarties ex 32 straipsnis)  
Taryba, priimdama sprendim ą pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, nustato s ąlygas ir apribojimus, 
kuri ų laikantis 82 ir 87 straipsniuose nurodytos kompetentingos valdžios institucijos gali veikti kitos 
valstyb ės nar ės teritorijoje kartu su tos valstyb ės valdžios institucijomis ir j ų sutikimu. Taryba, 
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia vieningai.LT C 83/84 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TRANSPORTAS  
90 straipsnis  
(EB sutarties ex 70 straipsnis)  
Sutar čių tiksl ų šioje antraštin ėje dalyje reglamentuojamais klausimais siekiama vykdant bendr ą trans ­
porto politik ą. 
91 straipsnis  
(EB sutarties ex 71 straipsnis)  
1. Siekdama įgyvendinti 90 straipsn į ir atsižvelgdama į transporto ypatumus, Europos Parlamentas 
ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų 
reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, nustato:  
a) bendras taisykles, taikomas tarptautiniam transportui, vykstan čiam į valstyb ės nar ės teritorij ą ar iš 
jos arba vykstan čiam per vienos ar keleto valstybi ų nari ų teritorij ą; 
b) są lygas, kuriomis vež ėjai nerezidentai gali valstyb ėje nar ėje teikti transporto paslaugas;  
c) priemones transporto saugumui gerinti;  
d) kitas atitinkamas nuostatas.  
2. Patvirtinant 1 dalyje nurodytas priemones, atsižvelgiama į atvejus, kai j ų taikymas gali tur ėti 
didel ės įtakos gyvenimo ir užimtumo lygiui tam tikruose regionuose bei transporto įrangos eksploa ­
tavimui.  
92 straipsnis  
(EB sutarties ex 72 straipsnis)  
Kol nebus priimtos 91 straipsnio 1 dalyje min ėtos nuostatos, jokia valstyb ė nar ė, jei Taryba n ėra 
vieningai patvirtinusi priemoni ų, nustatan čių išimt į, negali įvairi ų nuostat ų, reglamentuojan čių ši ą srit į 
1958 m. sausio 1 d. arba stojanč ioms valstyb ėms – j ų įstojimo dien ą, keisti taip, kad kitų valstybi ų 
nari ų vež ėjams jos b ūtų tiesiogiai ar netiesiogiai mažiau palankios nei savo nacionaliniams vež ėjams.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/85
93 straipsnis  
(EB sutarties ex 73 straipsnis)  
Valstyb ės pagalba yra suderinama su Sutartimis, jei ji skirta transporto koordinavimo reikm ėms arba 
jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos s ąvoka. 
94 straipsnis  
(EB sutarties ex 74 straipsnis)  
Pagal Sutartis imantis bet kuri ų priemoni ų, susijusi ų su transporto įkainiais ir gabenimo s ąlygomis, 
atsižvelgiama į vež ėjų ekonomin ę pad ėtį. 
95 straipsnis  
(EB sutarties ex 75 straipsnis)  
1. Transporto srityje S ąjungoje draudžiama diskriminacija, pasireiškianti tuo, kad vež ėjai už t ų 
pa čių preki ų gabenim ą tais pa čiais maršrutais taiko skirtingus transporto įkainius ir nustato skirtingas 
sąlygas vien d ėl gabenam ų preki ų kilm ės ar paskirties šalies.  
2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos nekli udo Europos Parlamentui ir Tarybai imtis kit ų priemoni ų 
pagal 91 straipsnio 1 dal į. 
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekono ­
mikos ir socialini ų reikal ų komitetu, nustato šio straipsnio 1 dalies nuostat ų įgyvendinimo taisykles.  
Taryba gali vis ų pirma priimti b ūtinas nuostatas, kad S ąjungos institucijos gal ėtų užtikrinti, jog bus 
laikomasi šio straipsnio 1 dalyje nustatytos taisykl ės ir vartotojai gal ės naudotis visais jos teikiamais 
pranašumais.  
4. Komisija savo iniciatyva ar kurios nors valstyb ės nar ės prašymu tiria šio straipsnio 1 dalyje 
minimos diskriminacijos atvejus ir, pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, priima b ūtinus 
sprendimus vadovaudamasi taisykl ėmis, priimtomis pagal šio straipsnio 3 dalies nuostatas.  
96 straipsnis  
(EB sutarties ex 76 straipsnis)  
1. Visoms valstyb ėms nar ėms draudžiama S ąjungoje atliekamoms transporto operacijoms taikyti 
įkainius ir s ąlygas, susijusias su kokiu nors paramos ir apsaugos elementu, iš kuri ų gal ėtų tur ėti 
naudos viena ar kelios konkre čios įmon ės ar pramon ės šakos, išskyrus atvejus, kai gaunamas Komi ­
sijos leidimas.LT C 83/86 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Komisija savo iniciatyva ar kurios nors valstyb ės nar ės prašymu tiria šio straipsnio 1 dalyje 
pamin ėtus įkainius ir s ąlygas, ypa č atsižvelgdama, viena vertus, į atitinkamos regionin ės ekonomin ės 
politikos reikalavimus, nepakankamai išsivys čiusi ų regionų poreikius ir politini ų aplinkybi ų smarkiai 
veikiam ų region ų problemas, o antra vertus, į toki ų įkaini ų ir s ąlyg ų padarinius įvairi ų transporto 
rūši ų konkurencijai.  
Pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, Komisija priima reikiamus sprendimus.  
3. Šio straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas netaikomas tarifams, nustatytiems konkurencijai 
skatinti.  
97 straipsnis  
(EB sutarties ex 77 straipsnis)  
Be transporto įkaini ų, vežė jo nustatomi mokes čiai arba rinkliavos už gabenim ą per sienas neturi b ūti 
per daug dideli, palyginti su tokio gabenimo realiosiomis išlaidomis.  
Valstyb ės nar ės stengiasi tokias išlaidas palaipsniui mažinti.  
Komisija gali teikti valstyb ėms nar ėms rekomendacijas d ėl šio straipsnio įgyvendinimo.  
98 straipsnis  
(EB sutarties ex 78 straipsnis)  
Šios antraštin ės dalies nuostatos netrukdo taikyti Vokietijos Federacin ės Respublikos numatytų prie ­
moni ų, kurios yra reikalingos tam tikruose Federacin ės Respublikos regionuose d ėl Vokietijos pada ­
lijimo atsiradusioms nepalankioms ekonomikos s ąlygoms kompensuoti. Po penkeri ų met ų nuo Lisa ­
bonos sutarties įsigaliojimo Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, gali priimti š į straipsn į panai ­
kinant į sprendim ą. 
99 straipsnis  
(EB sutarties ex 79 straipsnis)  
Prie Komisijos iš valstybi ų nari ų vyriausybi ų paskirt ų ekspert ų sudaromas patariamasis komitetas. 
Komisija savo nuoži ūra konsultuojasi su šiuo komitetu transporto klausimais.  
100 straipsnis  
(EB sutarties ex 80 straipsnis)  
1. Šios antraštin ės dalies nuostatos taikomos geležinkeli ų, keli ų ir vidaus vandens kelių trans ­
portui.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/87
2. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali priimti 
atitinkamas j ūrų ir oro transporto nuostatas. Jie sprendžia pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų 
reikal ų komitetu bei Region ų komitetu.  
VII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
KONKURENCIJOS, MOKES ČIŲ IR TEIS ĖS AKT Ų DERINIMO BENDROSIOS TAISYKL ĖS 
1 SKYRIUS  
KONKURENCIJOS TAISYKL ĖS 
1 SKIRSNIS  
ĮMON ĖMS TAIKOMOS TAISYKL ĖS 
101 straipsnis  
(EB sutarties ex 81 straipsnis)  
1. Kaip nesuderinami su vidaus rinka yra draudžiami: visi įmoni ų susitarimai, įmoni ų asociacij ų 
sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie gali paveikti valstybi ų nari ų tarpusavio prekyb ą ir kuri ų tikslas 
ar poveikis yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas vidaus rinkoje, b ūtent tie, 
kuriais:  
a) tiesiogiai ar netiesiogiai nustatomos pirkimo ar pardavim o kainos arba kokios nors kitos prekybos 
sąlygos;  
b) ribojama arba kontroliuojama gamyba, rinkos, technikos raida arba investicijos;  
c) dalijamasi rinkomis arba tiekimo šaltiniais;  
d) lygiaver čiams sandoriams su kitais prekybos partneriais taikomos nevienodos s ąlygos, d ėl ko jie 
patenka į konkurencijos atžvilgiu nepalanki ą pad ėtį; 
e) sutartys sudaromos tik kitoms šalims priimant papildomus įsipareigojimus, kuri ų pob ūdis arba 
komercin ė paskirtis neturi nieko bendra su tokiu sutar čių dalyku.  
2. Visi pagal šį straipsn į draudžiami susitarimai arba sprendimai savaime yra niekiniai.  
3. Ta čiau šio straipsnio 1 dalies nuostatos gali b ūti paskelbtos netaikytinomis:  
— įmoni ų susitarimams arba toki ų susitarim ų r ūšims;  
— įmoni ų asociacij ų sprendimams arba toki ų sprendimų r ūšims;LT C 83/88 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
— suderintiems veiksmams arba toki ų veiksm ų r ūšims,  
kurie padeda tobulinti preki ų gamyb ą ar paskirstym ą arba skatinti technikos ar ekonomikos pažang ą, 
kartu sudarydami s ąlygas vartotojams s ąžiningai dalytis gaunama nauda, ir kurie:  
a) atitinkamoms įmon ėms nenustato joki ų apribojim ų, neb ūtin ų šiems tikslams pasiekti;  
b) nesuteikia tokioms įmon ėms galimyb ės panaikinti konkurencij ą didelei atitinkam ų produkt ų daliai. 
102 straipsnis  
(EB sutarties ex 82 straipsnis)  
Kaip nesuderinamas su vidaus rinka draudžiamas bet koks vienos ar keleto įmoni ų piktnaudžiavimas 
dominuojan čia pad ėtimi vidaus rinkoje arba didel ėje jos dalyje, galintis paveikti valstybi ų nari ų 
tarpusavio prekyb ą. 
Toks piktnaudžiavimas konkre čiai gali b ūti: 
a) nes ąžining ų pirkimo ar pardavimo kain ų arba koki ų nors kit ų nes ąžining ų prekybos są lyg ų 
tiesioginis ar netiesioginis nustatymas;  
b) gamybos, rink ų arba technikos raidos ribojimas pažeidžiant vartotoj ų interesus;  
c) nevienodų s ąlyg ų taikymas lygiaver čiams sandoriams su kitais prekybos partneriais, d ėl ko jie 
patenka į konkurencijos atžvilgiu nepalanki ą pad ėtį; 
d) vertimas sudaryti sutartis kitoms šalims prisiimant papildomus įsipareigojimus, kuri ų pob ūdis ir 
komercin ė paskirtis neturi nieko bendra su toki ų sutar čių dalyku.  
103 straipsnis  
(EB sutarties ex 83 straipsnis)  
1. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priima 
atitinkamus reglamentus arba direktyvas d ėl 101 ir 102 straipsniuose išd ėstyt ų princip ų įgyvendi ­
nimo. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje min ėtų reglament ų ir direktyv ų paskirtis gali b ūti tokia:  
a) numatant vienkartines ir reguliariai mokamas baudas užtikrinti, kad b ūtų laikomasi 101 straipsnio 
1 dalyje ir 102 straipsnyje nurodyt ų draudim ų;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/89
b) nustatyti 101 straipsnio 3 dalies taikymo išsamias taisykles atsižvelgiant į tai, kad b ūtina užtikrinti 
veiksming ą prieži ūrą ir kiek įmanoma supaprastinti administravim ą; 
c) prireikus apibr ėžti 101 ir 102 straipsni ų nuostat ų taikymo įvairiose ūkio šakose srit į; 
d) apibr ėžti atitinkamas Komisijos ir Europos S ąjungos Teisingumo Teismo funkcijas taikant šioje 
straipsnio dalyje išdėstytas nuostatas;  
e) nustatyti nacionalini ų įstatym ų ir šio skirsnio nuostat ų arba pagal š į straipsn į priimt ų nuostat ų 
sąsajas. 
104 straipsnis  
(EB sutarties ex 84 straipsnis)  
Kol įsigalios pagal 103 straipsn į priimtos nuostatos, susitarim ų, sprendimų ir suderint ų veiksm ų 
leistinumo ir piktnaudžiavimo dominuojan čia pad ėtimi vidaus rinkoje klausimus valstybi ų nari ų 
valdžios institucijos sprendžia pagal savo šalies teisės aktus ir 101 straipsnio, ypa č jo 3 dalies, bei 
102 straipsnio nuostatas.  
105 straipsnis  
(EB sutarties ex 85 straipsnis)  
1. Nepažeisdama 104 straipsnio nuostat ų, Komisija užtikrina, kad b ūtų taikomi 101 ir 102 
straipsniuose nustatyti principai. Valstyb ės nar ės prašymu arba savo iniciatyva ir bendradarbiaudama 
su jai padedan čiomis valstybi ų nari ų kompetentingomis institucijomis Komisija tiria įtariamus ši ų 
princip ų pažeidimus. Nusta čiusi padaryt ą pažeidim ą, ji si ūlo atitinkamas priemones jam pašalinti.  
2. Jei pažeidimas nepašalinimas, Komisija tok į princip ų pažeidim ą fiksuoja motyvuotu sprendimu. 
Komisija gali paskelbti savo sprendim ą ir įpareigoti valstybes nares imtis pad ėčiai ištaisyti reikaling ų 
priemoni ų, kuri ų s ąlygas ji išsamiai nustato.  
3. Komisija gali priimti reglamentus, susijusius su susitarim ų r ūšimis, d ėl kuri ų Taryba pri ėm ė 
reglament ą arba direktyv ą pagal 103 straipsnio 2 dalies b punkt ą. 
106 straipsnis  
(EB sutarties ex 86 straipsnis)  
1. Valstyb ės įmon ėms bei įmon ėms, kurioms valstyb ės nar ės suteikia specialias arba išimtines 
teises, valstyb ės nar ės nepriima nauj ų teis ės akt ų ir nepalieka galiojan čiųjų, prieštaraujan čių Sutartyse 
nurodytoms taisykl ėms, ypa č toms taisykl ėms, kurios yra nustatytos 18 ir 101–109 straipsniuose.LT C 83/90 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Įmon ėms, kurioms yra patik ėta teikti bendros ekonomin ės svarbos paslaugas, arba pajam ų 
gaunan čioms monopolin ėms įmon ėms Sutartyse nustatytos taisykl ės, ypa č konkurencijos taisykl ės, 
yra taikomos, jei j ų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patik ėtų speciali ų 
uždavini ų. Prekybos pl ėtojimui neturi b ūti daroma tokio poveikio, kuris prieštaraut ų S ąjungos inte ­
resams.  
3. Komisija užtikrina šio straipsnio nuostat ų taikym ą ir prireikus leidžia valstyb ėms nar ėms skirtas 
atitinkamas direktyvas arba priima sprendimus.  
2 SKIRSNIS  
VALSTYBI Ų TEIKIAMA PAGALBA  
107 straipsnis  
(EB sutarties ex 87 straipsnis)  
1. Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstyb ės nar ės arba iš jos valstybini ų ištekli ų 
bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikr ų preki ų gamyb ą, 
iškraipo konkurencij ą arba gali j ą iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtak ą 
valstybi ų nari ų tarpusavio prekybai.  
2. Vidaus rinkai neprieštarauja:  
a) socialinio pob ūdžio pagalba individualiems vartotojams, jei ji yra teikiama nediskriminuojant 
atitinkam ų gamini ų d ėl j ų kilm ės; 
b) pagalba gaivalinių nelaimi ų ar kit ų ypating ų įvyki ų padarytai žalai atitaisyti;  
c) pagalba, teikiama tam tikr ų Vokietijos Federacin ės Respublikos region ų, patyrusi ų žal ą d ėl Vokie ­
tijos padalijimo, ūkiui, jei tokia pagalba reikalinga d ėl padalijimo atsiradusiam ekonominiam 
atsilikimui kompensuoti. Po penkeri ų met ų nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo Taryba, remda ­
masi Komisijos pasi ūlymu, gali priimti š į punktą panaikinant į sprendimą . 
3. Vidaus rinkai neprieštaraujanč ia gali b ūti laikoma:  
a) pagalba, skirta region ų, kuriuose yra ne įprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, taip 
pat ir 349 straipsnyje nurodyt ų regionų , atsižvelgiant į j ų strukt ūrin ę, ekonomin ę ir socialin ę 
pad ėtį, ekonominei plė trai skatinti;  
b) pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projekt ų vykdymui skatinti arba kurios nors 
valstyb ės nar ės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/91
c) pagalba, skirta tam tikros ekonomin ės veiklos r ūši ų arba tam tikrų ekonomikos sri čių pl ėtrai 
skatinti, jei ji netrikdo prekybos s ąlyg ų taip, kad prieštaraut ų bendram interesui;  
d) pagalba, skirta kultū rai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos s ąlyg ų ir konku ­
rencijos S ąjungoje nepaveikia taip, kad prieštaraut ų bendram interesui;  
e) kitos pagalbos r ūšys, kurios gali b ūti nurodytos Tarybos sprendimuose, priimtuose remiantis 
Komisijos pasi ūlymu.  
108 straipsnis  
(EB sutarties ex 88 straipsnis)  
1. Komisija kartu su valstyb ėmis nar ėmis nuolat kontroliuoja visas tose valstyb ėse esamas 
pagalbos sistemas. Valstyb ėms nar ėms ji si ūlo atitinkamas priemones, reikalingas vidaus rinkai 
palaipsniui pl ėtoti arba jai veikti.  
2. Jei, paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas, Komisija nustato, jog tam tikra vals ­
tyb ės ar iš jos ištekli ų teikiama pagalba yra pagal 107 straipsn į nesuderinama su vidaus rinka arba 
kad tokia pagalba netinkamai naudojama, ji priima sprendim ą, reikalaujant į, kad atitinkama valstyb ė 
nar ė per Komisijos nustatytą laik ą toki ą pagalb ą panaikintų ar pakeist ų. 
Jei atitinkama valstyb ė nar ė per nustatyt ą laik ą ne įvykdo tokio sprendimo, Komisija ar kita suinte ­
resuota valstyb ė, nukrypdama nuo 258 ir 259 straipsni ų nuostat ų, gali š į klausim ą perduoti tiesiogiai 
Europos S ąjungos Teisingumo Teismui.  
Kurios nors valstyb ės nar ės prašymu Taryba, nukrypdama nuo 107 straipsnio nuostat ų arba 109 
straipsnyje numatyt ų reglament ų, gali vieningai nuspr ęsti, kad tam tikra tos valstyb ės teikiama ar 
teiktina pagalba neprieštarauja vidaus rinkai, jei toks sprendimas pateisinamas išimtin ėmis aplinky ­
bėmis. Jei d ėl pamin ėtos pagalbos Komisija jau yra prad ėjusi šios dalies pirmojoje pastraipoje nuro ­
dyt ą proced ūrą, atitinkamai valstybei pateikus Tarybai prašym ą toji proced ūra sustabdoma, kol 
Taryba pareiškia savo poži ūrį. 
Ta čiau jei Taryba per tris m ėnesius po min ėto prašymo pateikimo savo poži ūrio nepareiškia, spren ­
dim ą priima Komisija.  
3. Apie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalb ą Komisija turi b ūti laiku informuojama, kad ji 
gal ėtų pateikti savo pastabas. Jei Komisija mano, kad tokie ketinimai pagal 107 straipsn į yra nesu ­
derinami su vidaus rinka, ji nedelsdama pradeda šio straipsnio 2 dalyje nustatyt ą proced ūrą. Atitin ­
kama valstyb ė nar ė savo pasi ūlytų priemoni ų ne įgyvendina tol, kol nepriimamas galutinis spren ­
dimas.LT C 83/92 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4. Komisija gali priimti reglamentus, susijusius su valstybė s pagalbos r ūšimis, d ėl kuri ų Taryba 
pagal 109 straipsn į nustat ė, kad šio straipsnio 3 dalyje nustatyta proced ūra gali b ūti netaikoma.  
109 straipsnis  
(EB sutarties ex 89 straipsnis)  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali priimti 
atitinkamus 107 ir 108 straipsni ų taikymo reglamentus ir konkre čiai nustatyti 108 straipsnio 3 
dalies taikymo są lygas bei pagalbos kategorijas, kurioms ši tvarka netaikoma.  
2 SKYRIUS  
MOKES ČIŲ NUOSTATOS  
110 straipsnis  
(EB sutarties ex 90 straipsnis)  
Jokia valstyb ė nar ė tiesiogiai ar netiesiogiai neapmokestina kit ų valstybi ų nari ų gamini ų jokiais savo 
vidaus mokesč iais, didesniais už tuos, kuriais ji tiesiogiai ar netiesiogiai apmokestina panašius vietos 
gaminius.  
Be to, jokia valstyb ė nar ė neapmokestina kit ų valstybi ų nari ų gamini ų tokio pob ūdžio vidaus mokes ­ 
čiais, kurie suteikt ų netiesiogin ę apsaug ą kitiems gaminiams.  
111 straipsnis  
(EB sutarties ex 91 straipsnis)  
Eksportuojant gaminius į kitos valstyb ės nar ės teritorij ą, gr ąžinami vidaus mokes čiai neviršija vidaus 
mokes čių, kuriais jie buvo tiesiogiai ar netiesiogiai apmokestinti.  
112 straipsnis  
(EB sutarties ex 92 straipsnis)  
Taikant kitokius mokes čius negu apyvartos mokes čiai, akcizas ar kitos netiesioginio apmokestinimo 
formos, negalima grąžinti už eksport ą į kitas valstybes nares sumok ėtų mokes čių ar nuo j ų atleisti ir 
skirti kompensacinius mokes čius iš kit ų valstybi ų nari ų importuojamoms prek ėms, išskyrus atvejus, 
kai numatytas priemones ribotam laikui iš anksto Komisijos pasi ūlymu yra patvirtinusi Taryba.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/93
113 straipsnis  
(EB sutarties ex 93 straipsnis)  
Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei 
Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, vieningai priima nuostatas d ėl apyvartos mokes čius, 
akciz ą ir kitas netiesioginio apmokestinimo formas reglamentuojan čių teis ės akt ų suderinimo, b ūtino 
užtikrinanti, kad bus sukurta ir ims veikti vidaus rinka bei bus išvengta konkurencijos iškraipymo.  
3 SKYRIUS  
TEIS ĖS AKT Ų SUDERINIMAS  
114 straipsnis  
(EB sutarties ex 95 straipsnis)  
1. Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip, 26 straipsnyje iškeltiems tikslams pasiekti 
taikomos toliau d ėstomos nuostatos. Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprast ą teis ė­
kūros proced ūrą, pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, nustato priemones 
valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų nuostatoms, skirtoms vidaus rinkos suk ūrimui ir veikimui, 
suderinti.  
2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma fiskalin ėms nuostatoms ir nuostatoms, susijusioms su laisvu 
asmen ų jud ėjimu bei pagal sutart į dirban čių asmen ų teis ėmis ir interesais.  
3. Komisija savo pasi ūlymuose, numatytuose 1 dalyje, d ėl sveikatos, saugos, aplinkos apsaugos ir 
vartotoj ų apsaugos d ėmes į kreipia į aukšto lygio apsaug ą ir ypa č atsižvelgia į visas mokslo faktais 
pagr įstas naujoves. Pagal atitinkam ą kompetencij ą šio tikslo taip pat siekia Europos Parlamentas ir 
Taryba.  
4. Jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nusta čius kuri ą nors suderinimo 
priemon ę valstyb ė nar ė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos 
apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir j ų 
išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.  
5. Be to, nepažeidžiant 4 dalies, jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nusta ­ 
čius kuri ą nors derinimo priemonę valstyb ė nar ė mano, kad d ėl jos iškyla jai b ūding ų problem ų ir 
tod ėl jai reikia priimti naujais moksliniais įrodymais pagr įstas nacionalines nuostatas, reglamentuo ­
jan čias aplinkos ar darbo aplinkos apsaug ą, apie numatytas nuostatas ir j ų pri ėmimo motyvus ji 
praneša Komisijai.LT C 83/94 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
6. Komisija per šešis m ėnesius nuo 4 ir 5 dalyse nurodyt ų pranešim ų patvirtina arba atmeta 
aptart ąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos n ėra savavališkos diskriminacijos priemon ė 
arba užsl ėptas valstybi ų nari ų tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.  
Komisijai per š į termin ą nepri ėmus sprendimo, 4 ir 5 dalyse nurodytos nacionalin ės nuostatos 
laikomos patvirtintomis.  
Kai klausimas sud ėtingas ir n ėra pavojaus žmoni ų sveikatai, Komisija gali atitinkamai valstybei narei 
pranešti, kad šioje dalyje nurodytas terminas gali b ūti prat ęstas dar vienam iki šeši ų m ėnesi ų trun ­
kan čiam laikotarpiui.  
7. Jei pagal 6 dal į valstybei narei leidžiama išlaikyti arba priimti nuostatas, neatitinkan čias sude ­
rinimo priemon ės nuostat ų, Komisija nedelsdama nagrin ėja, ar si ūlyti pakeisti t ą priemon ę. 
8. Jei valstyb ė nar ė iškelia konkre čią visuomen ės sveikatos problem ą tokioje srityje, kuriai buvo 
skirtos ankstesn ės derinimo priemon ės, ji atkreipia į tai Komisijos d ėmes į, o ši nedelsdama nagrin ėja, 
ar si ūlyti Tarybai atitinkamas priemones.  
9. Nukrypdama nuo 258 ir 259 straipsniuose nustatytos tvarkos, Komisija ir kiekviena valstyb ė 
nar ė gali tiesiogiai kreiptis į Europos S ąjungos Teisingumo Teism ą, jei mano, kad kita valstyb ė nar ė 
piktnaudžiauja šiame straipsnyje numatytomis galiomis.  
10. Pirmiau pamin ėtos suderinimo priemon ės atitinkamais atvejais apima ir apsaugos s ąlyg ą, 
leidžian čią valstyb ėms nar ės d ėl vienos ar keli ų 36 straipsnyje nurodyt ų neekonomini ų priežas čių 
imtis laikinų priemoni ų kartu joms taikant S ąjungos kontrol ės tvark ą. 
115 straipsnis  
(EB sutarties ex 94 straipsnis)  
Nepažeidžiant 104 straipsnio, Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsul ­
tavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikal ų komitetu, vieningai leidžia direk ­
tyvas d ėl valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų, turin čių tiesiogin ę įtak ą vidaus rinkos sukū rimui 
ar veikimui, suderinimo.  
116 straipsnis  
(EB sutarties ex 96 straipsnis)  
Nusta čiusi, kad valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų skirtumai iškraipo konkurencijos s ąlygas 
vidaus rinkoje ir kad t ą iškraipym ą reikia pašalinti, Komisija pradeda konsultacijas su atitinkamomis 
valstyb ėmis nar ėmis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/95
Jei per tokias konsultacijas nesusitariama, kaip t ą iškraipym ą pašalinti, Europos Parlamentas ir Taryba, 
spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, priima šiam tikslui b ūtinas direktyvas. Gali b ūti 
priimtos bet kurios kitos Sutartyse numatytos atitinkamos priemon ės. 
117 straipsnis  
(EB sutarties ex 97 straipsnis)  
1. Jei b ūtų priežas čių manyti, kad kokios nors įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų nuostatos pri ėmimas ar 
pakeitimas gali sukelti pirmesniame straipsnyje apib ūdint ą iškraipymą , valstyb ė nar ė, nor ėdama imtis 
toki ų veiksm ų, konsultuojasi su Komisija. Komisija, pasikonsultavusi su valstyb ėmis nar ėmis, atitin ­
kamoms valstyb ėms rekomenduoja tokias priemones, kurios pad ėtų išvengti šio iškraipymo.  
2. Jei valstyb ė, kuri nori priimti ar pakeisti nacionalines nuostatas, nesilaiko Komisijos pateiktos jai 
rekomendacijos, kitos valstyb ės nar ės neprivalo d ėl to pagal 106 straipsn į keisti savo nacionalinių 
nuostat ų, kad pašalint ų tok į iškraipymą . Jei valstyb ės nar ės, kuri ignoravo Komisijos rekomendacij ą, 
sukeltas iškraipymas daro žal ą tik jai pa čiai, 106 straipsnio nuostatos netaikomos.  
118 straipsnis  
Kuriant vidaus rink ą ar jai veikiant, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros 
proced ūrą, patvirtina priemones, kuriomis įdiegiami europiniai instrumentai, suteikiantys vienod ą 
intelektin ės nuosavyb ės teisi ų apsaug ą visoje S ąjungoje, ir kuriomis nustatoma centralizuota leidimo 
suteikimo, koordinavimo ir prieži ūros tvarka S ąjungos lygiu.  
Taryba, pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą priimdama reglament ą, nustato, kokiomis kalbomis bus 
sudaryti europiniai instrumentai. Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia 
vieningai.  
VIII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
EKONOMIN Ė IR PINIG Ų POLITIKA  
119 straipsnis  
(EB sutarties ex 4 straipsnis)  
1. Siekiant Europos S ąjungos sutarties 3 straipsnyje iškelt ų tiksl ų, valstybi ų nari ų ir S ąjungos 
veikla, kaip numatyta Sutar čių nuostatose, apima nustatym ą ekonomin ės politikos, kuri yra grin ­
džiama glaudžiu valstybių nari ų ekonomin ės politikos koordinavimu, vidaus rinka bei bendr ų tikslų 
apibr ėžimu ir kuri yra vykdoma vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai 
principu.LT C 83/96 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Be to, kas pirmiau pamin ėta, kaip numatyta Sutartyse ir laikantis jose nustatyt ų termin ų bei 
tvarkos, ši veikla apima bendr ą valiut ą – eur ą, nustatym ą ir vykdym ą vienos bendros pinig ų politikos 
ir valiut ų kurso politikos, kuri ų pagrindinis tikslas yra išlaikyti stabilias kainas ir, neprieštaraujant 
šiam tikslui, S ąjungoje remti bendras ekonomin ės politikos kryptis vadovaujantis atviros rinkos 
ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu.  
3. Ši valstybi ų nari ų ir S ąjungos veikla turi atitikti tokius pagrindinius principus: stabilios kainos, 
patikimi viešieji finansai ir monetarinės są lygos bei tvarus mok ėjim ų balansas.  
1 SKYRIUS  
EKONOMIN Ė POLITIKA 
120 straipsnis  
(EB sutarties ex 98 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės, vykdydamos savo ekonomin ę politik ą, stengiasi prisid ėti prie Europos S ąjungos 
sutarties 3 straipsnyje apibr ėžt ų S ąjungos tiksl ų siekimo ir atsižvelgia į 121 straipsnio 2 dalyje 
pamin ėtas bendras gaires. Valstyb ės nar ės ir S ąjunga veikia vadovaudamosi atviros rinkos ekono ­
mikos esant laisvai konkurencijai principu, palankiu veiksmingam ištekli ų paskirstymui, ir laikyda ­
mosi 119 straipsnyje išd ėstyt ų princip ų. 
121 straipsnis  
(EB sutarties ex 99 straipsnis)  
1. Valstyb ės nar ės savo ekonomin ę politik ą vertina kaip bendro intereso reikal ą ir j ą koordinuoja 
Taryboje pagal 120 straipsnio nuostatas.  
2. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, parengia valstybi ų nari ų ir S ąjungos ekonomin ės 
politikos bendr ų gairi ų projekt ą ir apie tai praneša Europos Vadov ų Tarybai.  
Europos Vadov ų Taryba, remdamasi Tarybos pranešimu, aptaria išvad ą d ėl valstybi ų nari ų ir S ąjungos 
ekonomin ės politikos bendr ų gairi ų. 
Remdamasi šia išvada, Taryba priima šias bendras gaires išd ėstan čią rekomendacij ą. Apie savo reko ­
mendacij ą Taryba informuoja Europos Parlament ą. 
3. Kad užtikrint ų glaudesn į valstybi ų nari ų ekonomin ės politikos koordinavim ą ir tvari ą ekono ­
min ės veiklos rezultat ų konvergencij ą, Taryba, remdamasi Komisijos pateiktais pranešimais, stebi 
kiekvienos valstyb ės nar ės ir S ąjungos ekonominius poky čius bei ar ekonomin ė politika atitinka 2 
dalyje min ėtas bendras gaires ir reguliariai atlieka nuodugn ų įvertinim ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/97
Dėl tokios daugiašal ės prieži ūros valstyb ės nar ės Komisijai siunč ia informacij ą apie svarbias prie ­
mones, kuri ų jos imasi ekonomin ės politikos srityje, ir kitoki ą j ų poži ūriu reikaling ą informacij ą. 
4. Kai laikantis 3 dalyje nurodytos tvarkos yra nustatyta, kad valstyb ės nar ės ekonomin ės politikos 
kryptys neatitinka 2 dalyje nurodyt ų bendr ųjų gairi ų arba jos gali kelti gr ėsm ę deramam Ekonomin ės 
ir pinig ų s ąjungos veikimui, Komisija gali įsp ėti t ą valstyb ę nar ę. Taryba, remdamasi Komisijos 
rekomendacija, gali priimti tai valstybei narei reikalingas rekomendacijas. Taryba, remdamasi Komi ­
sijos pasi ūlymu, gali nutarti viešai paskelbti savo rekomendacijas.  
Šios dalies taikymo srityje Taryba sprendžia neatsižvelgdama į atitinkamai valstybei narei atstovau ­
jan čio Tarybos nario balsavim ą. 
Kit ų Tarybos nari ų kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
5. Tarybos pirmininkas ir Komisija daugiašalės prieži ūros rezultatus praneša Europos Parlamentui. 
Jei Taryba viešai paskelbia savo rekomendacijas, jos pirmininkas gali b ūti kvie čiamas atvykti į Europos 
Parlamento atitinkamos kompetencijos komitet ą. 
6. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali 
priimti 3 ir 4 dalyse nurodytos daugiašalės priežiū ros tvarkos išsamias taisykles.  
122 straipsnis  
(EB sutarties ex 100 straipsnis)  
1. Nepažeisdama kit ų Sutartyse nustatytų proced ūrų, Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, 
gali, vadovaudamasi valstybi ų nari ų solidarumu, priimti sprendim ą d ėl ekonomin ę pad ėtį atitinkanč ių 
priemoni ų, ypa č jei dideli ų sunkum ų kyla d ėl tam tikr ų produkt ų tiekimo, vis ų pirma energetikos 
srityje.  
2. Tais atvejais, kai valstyb ė nar ė patiria sunkum ų arba d ėl gaivalinių nelaimi ų ar išimtini ų, jos 
nekontroliuojam ų aplinkybi ų, jai gresia dideli sunkumai, Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, 
gali tam tikromis s ąlygomis suteikti tai valstybei narei S ąjungos finansin ę pagalb ą. Apie priimt ą 
sprendimą Tarybos pirmininkas informuoja Europos Parlament ą.LT C 83/98 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
123 straipsnis  
(EB sutarties ex 101 straipsnis)  
1. Lėšų pereikvojimas s ąskaitose ar bet kurios kitos formos kredito galimyb ės S ąjungos instituci ­
joms, įstaigoms ar organams, valstybi ų nari ų centrin ėms vyriausyb ėms, regionin ėms, vietos ar kitoms 
valdžios institucijoms, kitoms viešosios teis ės reglamentuojamoms organizacijoms arba valstybin ėms 
įmon ėms Europos centriniame banke ar nacionaliniuose centriniuose bankuose (toliau – nacionaliniai 
centriniai bankai) yra draudžiami, taip pat draud žiama Europos centriniam bankui ar nacionaliniams 
centriniams bankams tiesiogiai iš j ų pirkti skolos priemones.  
2. 1 dalis netaikoma valstybei nuosavyb ės teise priklausan čioms kredito įstaigoms, kurioms nacio ­
naliniai centriniai bankai ir Europos centrinis bankas centrini ų bank ų atsarg ų pasi ūlos atžvilgiu taiko 
tok į pat į status ą, kaip priva čioms kredito įstaigoms.  
124 straipsnis  
(EB sutarties ex 102 straipsnis)  
Draudžiamos visokios rizikos ribojimu nepagr įstos priemon ės, suteikian čios S ąjungos institucijoms, 
įstaigoms ar organams, centrin ėms vyriausyb ėms, regionin ėms, vietos ar kitoms valdžios instituci ­
joms, kitoms viešosios teis ės reglamentuojamoms įstaigoms arba valstybi ų nari ų valstybin ėms 
įmon ėms privilegij ą naudotis finans ų įstaigomis.  
125 straipsnis  
(EB sutarties ex 103 straipsnis)  
1. S ąjunga n ėra atsakinga už centrini ų vyriausybi ų, regionini ų, vietos ar kit ų valdžios institucij ų, 
kit ų viešosios teis ės reglamentuojam ų organizacij ų arba valstybi ų nari ų valstybinių įmoni ų įsiparei ­
gojimus, nei j ų neprisiima, išskyrus savitarpio finansines garantijas konkre čiam projektui bendrai 
vykdyti. Valstyb ė nar ė n ėra atsakinga už kitos valstyb ės nar ės centrin ės vyriausyb ės, regionini ų, vietos 
ar kit ų valdžios institucij ų, kit ų viešosios teis ės reglamentuojam ų organizacij ų arba valstybinių įmoni ų 
įsipareigojimus, nei j ų neprisiima, išskyrus savitarpio finansines garantijas kokiam nors konkre čiam 
projektui bendrai vykdyti.  
2. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, prireikus 
gali tiksliau apibr ėžti 123 ir 124 straipsniuose bei šiame straipsnyje nurodyt ų draudim ų taikym ą. 
126 straipsnis  
(EB sutarties ex 104 straipsnis)  
1. Valstyb ės nar ės vengia perviršinio bendrojo šalies biudžeto deficito.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/99
2. Kad b ūtų galima nustatyti dideles klaidas, Komisija priži ūri biudžeto b ūklę ir valstyb ės skolos 
dyd į valstyb ėse nar ėse. Ji ypa č tikrina biudžetin ės drausm ės laikym ąsi pagal šiuos du kriterijus:  
a) ar planuojamo arba faktinio valstyb ės biudžeto deficito santykis su bendruoju vidaus produktu 
viršija tam tikr ą pamatin ę vert ę, išskyrus atvejus, kai:  
— arba santykis smarkiai ir nuolat maž ėjo ir pasiek ė lyg į, artim ą pamatinei vertei;  
— arba antraip – pamatin ės vert ės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, ir santykis išlieka artimas 
pamatinei vertei;  
b) ar valstyb ės skolos santykis su bendruoju vidaus produktu viršija tam tikr ą pamatinę vert ę, 
išskyrus atvejus, kai tas santykis pakankamai maž ėja ir patenkinamai spar čiai art ėja prie pamatin ės 
vert ės. 
Tos pamatin ės vert ės konkre čiai nurodytos prie Sutar čių pridedamame Protokole d ėl perviršinio 
deficito proced ūros. 
3. Jei valstyb ė nar ė neatitinka reikalavim ų pagal vien ą ar abu šiuos kriterijus, Komisija parengia 
pranešim ą. Komisijos pranešime taip pat atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra 
didesnis už valstyb ės investicij ų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarb ūs veiksniai, įskaitant valstyb ės 
nar ės vidutin ės trukm ės ekonomikos ir biudžeto b ūklę. 
Komisija taip pat gali parengti pranešim ą, jei, nors pagal tuos kriterijus reikalavimai ir vykdomi, ji 
mano, kad valstyb ėje nar ėje galimas perviršinio deficito pavojus.  
4. Ekonomikos ir finans ų komitetas parengia nuomon ę apie Komisijos pranešim ą. 
5. Jei Komisija mano, kad valstyb ėje nar ėje yra susidar ęs arba gali susidaryti perviršinis deficitas, ji 
pateikia nuomon ę tai valstybei narei ir apie tai informuoja Taryb ą. 
6. Apsvars čiusi suinteresuotos valstyb ės nar ės norimas pareikšti pastabas ir nuodugniai jas įverti ­
nusi, Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nusprendžia, ar yra susidar ęs perviršinis deficitas.  
7. Tais atvejais, kai pagal 6 dalį nusprendžiama, kad perviršinis deficitas yra susidar ęs, Taryba, 
nepagr įstai nedelsdama, pagal Komisijos rekomendacij ą atitinkamai valstybei narei pateikia rekomen ­
dacijas, kaip per tam tikr ą nurodyt ą laikotarp į toki ą pad ėtį ištaisyti.  
8. Nusta čiusi, kad nurodytu laikotarpiu, atsižvelgiant į jos rekomendacijas, nebuvo imtasi veiks ­
ming ų priemoni ų, Taryba savo rekomendacijas gali viešai paskelbti.LT C 83/100 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9. Jei valstyb ė nar ė ir toliau nevykdo Tarybos rekomendacij ų, Taryba gali nuspr ęsti t ą valstyb ę nar ę 
įsp ėti, kad ji per nurodytą laik ą deficitui sumažinti imt ųsi priemoni ų, kurios, Tarybos nuomone, yra 
reikalingos pad ėčiai ištaisyti.  
Tokiu atveju Taryba gali pareikalauti iš atitinkamos valstyb ės nar ės pagal konkret ų grafik ą teikti 
ataskaitas, kad gal ėtų tikrinti tos valstyb ės nar ės pastangas sureguliuoti deficit ą. 
10. Teise pateikti ieškin į, numatyta 258 ir 259 straipsniuose, negalima naudotis šio straipsnio 1–9 
dali ų atžvilgiu.  
11. Kol valstybė nar ė ne įvykdo pagal 9 dal į priimto sprendimo, Taryba gali nuspr ęsti taikyti arba, 
atsižvelgusi į konkret ų atvej į, sugriežtinti vien ą ar kelet ą iš ši ų priemoni ų: 
— pareikalauti iš atitinkamos valstyb ės nar ės prieš išleidžiant obligacijas ir vertybinius popierius 
paskelbti papildom ą informacij ą, kuri ą nurodys Taryba;  
— pasi ūlyti Europos investicij ų bankui persvarstyti savo paskol ų teikimo politik ą atitinkamos vals ­
tyb ės nar ės atžvilgiu;  
— pareikalauti iš atitinkamos valstyb ės nar ės įnešti S ąjungai atitinkamo dydžio ind ėlį be pal ūkan ų, 
kol perviršinis deficitas, Tarybos manymu, bus ištaisytas;  
— skirti atitinkamo dydžio baudas.  
Apie priimtus sprendimus Tarybos pirmininkas informuoja Europos Parlament ą. 
12. Taryba kai kuriuos arba visus savo 6–9 ir 11 dalyse nurodytus sprendimus ar rekomendacijas 
panaikina tokia apimtimi, kokia perviršinis deficitas toje valstyb ėje nar ėje, Tarybos manymu, buvo 
ištaisytas. Jei Taryba anks čiau buvo viešai paskelbusi rekomendacijas, vos tik panaikinusi pagal 8 dal į 
priimt ą sprendimą ji skelbia vieš ą pareiškim ą, kad perviršinio deficito toje valstyb ėje nar ėje neb ėra. 
13. Priimdama 8, 9, 11 ir 12 dalyse nurodytus sprendimus ar rekomendacijas, Taryba sprendžia 
remdamasi Komisijos rekomendacija.  
Patvirtindama 6–9, 11 ir 12 dalyse nurodytas priemones Taryba sprendžia neatsižvelgdama į atitin ­
kamai valstybei narei atstovaujan čio Tarybos nario balsavim ą. 
Kit ų Tarybos nari ų kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
14. Kitos su šiame straipsnyje aprašytos tvarkos įgyvendinimu susijusios nuostatos pateikiamos 
prie Sutar čių pridedamame Protokole d ėl perviršinio deficito proced ūros.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/101
Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei 
Europos centriniu banku, vieningai priima atitinkamas nuostatas, paskui pakeisian čias min ėtą Proto ­
kol ą. 
Laikydamasi kit ų šios dalies nuostatų , Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu, nustato min ėto Protokolo nuostat ų taikymo išsamias taisykles ir apibr ėžimus.  
2 SKYRIUS  
PINIG Ų POLITIKA 
127 straipsnis  
(EB sutarties ex 105 straipsnis)  
1. Pagrindinis Europos centrini ų bank ų sistemos (toliau – ECBS) tikslas – palaikyti kain ų stabi ­
lum ą. Nepažeisdama kain ų stabilumo tikslo, ECBS remia S ąjungos bendr ąsias ekonomin ės politikos 
kryptis, kad pad ėtų siekti Europos S ąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyt ų S ąjungos tiksl ų. ECBS 
veikia vadovaudamasi atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu, palankiu veiks ­
mingam ištekli ų paskirstymui, ir laikydamasi 119 straipsnyje išd ėstyt ų princip ų. 
2. Pagrindiniai ECBS uždaviniai yra šie:  
— nustatyti ir įgyvendinti S ąjungos pinig ų politik ą; 
— atlikti užsienio valiut ų operacijas, atitinkan čias 219 straipsnio nuostatas;  
— laikyti ir valdyti valstybi ų nari ų oficiali ąsias užsienio valiutos atsargas;  
— skatinti skland ų mok ėjimo sistem ų veikim ą. 
3. 2 dalies tre čioji įtrauka nepažeidžia valstybi ų nari ų vyriausybi ų teis ės laikyti ir valdyti apyvar ­
tines užsienio valiutos l ėšas. 
4. Su Europos centriniu banku konsultuojasi:  
— d ėl bet kurio si ūlomo S ąjungos akto, priklausan čio jo kompetencijai;  
— nacionalin ės institucijos d ėl bet kurios teisin ės nuostatos, priklausan čios jo kompetencijai, 
projekto, ta čiau laikantis 129 straipsnio 4 dalyje numatyta tvarka Tarybos nustatyt ų apribojim ų 
ir s ąlyg ų. 
Europos centrinis bankas gali atitinkamoms S ąjungos institucijoms, įstaigoms ar organams arba 
nacionalin ėms institucijoms teikti nuomones jo kompetencijai priklausan čiais klausimais.LT C 83/102 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
5. ECBS prisideda prie to, kad kompetentingos institucijos gal ėtų sklandžiai vykdyti savo politiką , 
susijusi ą su rizikos ribojimu pagr įsta kredito įstaig ų prieži ūra ir finans ų sistemos stabilumu.  
6. Taryba, vieningai priimdama reglamentus pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsulta ­
vusi su Europos Parlamentu ir Europos centriniu banku, gali pavesti Europos centriniam bankui 
specialias užduotis, susijusias su rizikos ribojimu pagr įsta kredito ir kit ų finans ų įstaigų , išskyrus 
draudimo įmones, prieži ūra. 
128 straipsnis  
(EB sutarties ex 106 straipsnis)  
1. Europos centrinis bankas turi išimtin ę teis ę duoti leidim ą S ąjungoje išleisti eur ų banknotus. 
Tokius banknotus gali išleisti Europos centrinis bankas ir nacionaliniai centriniai bankai. Europos centrinio banko ir nacionalinių centrini ų bank ų išleisti banknotai yra vieninteliai tokie banknotai, 
kurie S ąjungoje turi teis ėtos mok ėjimo priemon ės statusą . 
2. Europos centriniam bankui patvirtinus emisijos apimt į, valstybė s nar ės gali išleisti eur ų 
monetas. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei 
Europos centriniu banku, gali imtis priemoni ų vis ų apyvartai skirt ų monet ų nominalams ir techni
­
niams duomenims derinti tokia apimtimi, kokia užtikrint ų sklandžią apyvart ą S ąjungoje.  
129 straipsnis  
(EB sutarties ex 107 straipsnis)  
1. ECBS vadovauja Europos centriniame banke sprendimus priimantys organai – Valdan čioji 
taryba ir Vykdomoji valdyba.  
2. Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statutas (toliau – ECBS ir ECB 
statutas) yra pateiktas prie Sutar čių pridedamame protokole.  
3. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali iš dalies keisti 
ECBS ir ECB statuto 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6 straipsnius, 
33.1 straipsnio a punkt ą ir 36 straipsn į. Jie sprendžia arba Europos centriniam bankui rekomendavus 
ir pasikonsultavus su Komisija, arba Komisijai rekomendavus ir pasikonsultavus su Europos centriniu 
banku.  
4. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Europos 
centriniu banku arba remdamasi Europos centrinio banko rekomendacija ir pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu bei Komisija, priima ECBS ir ECB statuto 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 
ir 34.3 straipsniuose nurodytas nuostatas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/103
130 straipsnis  
(EB sutarties ex 108 straipsnis)  
Naudodamiesi Sutar čių ir ECBS ir ECB statuto jiems suteiktais įgaliojimais ir vykdydami juose nusta ­
tytus užduotis bei pareigas, nei Europos centr inis bankas, nei nacionalinis centrinis bankas, nei bet 
kuris j ų sprendimus priiman čių organų narys nesiekia gauti ar nepriima joki ų S ąjungos institucij ų, 
įstaig ų ar organų , valstybi ų nari ų vyriausybi ų ar bet kurio kito subjekto nurodym ų. S ąjungos insti ­
tucijos, įstaigos ar organai ir valstybi ų nari ų vyriausyb ės įsipareigoja gerbti š į princip ą ir nesiekti 
paveikti Europos centrinio banko ar nacionalini ų centrini ų bank ų sprendimus priiman čių organų 
nariams, jiems atliekant savo užduotis.  
131 straipsnis  
(EB sutarties ex 109 straipsnis)  
Kiekviena valstyb ė nar ė užtikrina, kad jos nacionalin ės teis ės aktai, įskaitant jos nacionalinio centrinio 
banko statut ą, b ūtų suderinti su Sutartimis ir ECBS ir ECB statutu.  
132 straipsnis  
(EB sutarties ex 110 straipsnis)  
1. Kad atlikt ų ECBS patik ėtus uždavinius, Europos centrinis bankas pagal Sutar čių nuostatas ir 
laikydamasis ECBS ir ECB statute nustatyt ų s ąlyg ų: 
— priima reglamentus, reikalingus ECBS ir ECB statuto 3.1 straipsnio pirmojoje įtraukoje, 19.1, 22 
ir 25.2 straipsniuose nurodytiems uždaviniams atlikti, ir tais atvejais, kurie numatomi 129 
straipsnio 4 dalyje nurodytuose Tarybos aktuose;  
— priima sprendimus, reikalingus pagal šias Sutartis ir ECBS ir ECB statut ą ECBS patik ėtiems 
uždaviniams vykdyti;  
— teikia rekomendacijas ir nuomones.  
2. Europos centrinis bankas gali nutarti paskelbti savo sprendimus, rekomendacijas ir nuomones.  
3. Laikydamasis 129 straipsnio 4 dalyje numatyta tvarka Tarybos nustatyt ų apribojim ų ir są lyg ų, 
Europos centrinis bankas turi teis ę įmon ėms, nesilaikan čioms jo reglamentuose ir sprendimuose 
nustatyt ų įsipareigojim ų, skirti vienkartines arba periodiškai mokamas baudas.LT C 83/104 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
133 straipsnis  
Nepažeidžiant Europos centrinio banko įgaliojim ų, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal 
įprast ą teis ėkūros proced ūrą, nustato priemones, reikalingas naudoti eur ą kaip bendr ą valiut ą. Šios 
priemon ės priimamos pasikonsultavus su Europos centriniu banku.  
3 SKYRIUS  
INSTITUCIJŲ NUOSTATOS  
134 straipsnis  
(EB sutarties ex 114 straipsnis)  
1. Siekiant skatinti koordinuoti valstybi ų nari ų politik ą visu mastu, koks reikalingas vidaus rinkai 
veikti, įsteigiamas Ekonomikos ir finans ų komitetas.  
2. Ekonomikos ir finans ų komitetui keliami šie uždaviniai:  
— Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva rengti šioms institucijoms nuomones;  
— steb ėti valstybi ų nari ų ir S ąjungos ekonomin ę ir finansin ę pad ėtį ir apie j ą reguliariai pranešti 
Tarybai ir Komisijai, ypa č apie finansinius santykius su tre čiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis 
institucijomis;  
— nepažeidžiant 204 straipsnio pad ėti Tarybai pasirengti 66 ir 75 straipsniuose, 121 straipsnio 2, 3, 
4 ir 6 dalyse, 122, 124, 125 ir 126 straipsniuose, 127 straipsnio 6 dalyje, 128 straipsnio 2 
dalyje, 129 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 138 straipsnyje, 140 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 143 straipsnyje, 
144 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 219 straipsnyje nurodytam Tarybos darbui ir atlikti kitas Tarybos 
jam paskirtas patariamojo ir parengiamojo pob ūdžio užduotis;  
— bent kartą per metus ištirti kapitalo jud ėjimo ir mok ėjim ų laisv ės pad ėtį, susidaran čią taikant 
Sutartis ir Tarybos patvirtintas priemones; tyrimas apima visas priemones, susijusias su kapitalo 
jud ėjimu ir mok ėjimais; tyrimo rezultatus Komitetas praneša Komisijai ir Tarybai.  
Kiekviena valstyb ė nar ė, Komisija ir Europos centrinis bankas skiria ne daugiau kaip po du Komiteto 
narius.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/105
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos centriniu banku ir 
šiame straipsnyje min ėtu Komitetu, patvirtina išsamias Ekonomikos ir finans ų komiteto sudarymo 
nuostatas. Apie tok į sprendimą Tarybos pirmininkas informuoja Europos Parlament ą. 
4. Be 2 dalyje numatytų uždavini ų, jei yra ir kol yra valstybių nari ų, kurioms taikoma 139 
straipsnyje nurodyta išimtis, komitetas stebi t ų valstybi ų nari ų pinig ų ir finans ų pad ėtį, bendr ąją 
mok ėjimo sistem ą ir apie jas reguliariai praneša Tarybai ir Komisijai.  
135 straipsnis  
(EB sutarties ex 115 straipsnis)  
Dėl reikal ų, patenkan čių į 121 straipsnio 4 dalies, 126 straipsnio, išskyrus 14 dal į, 138, 140 
straipsnio 1 dalies, 140 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos, 140 straipsnio 3 dalies ir 219 
straipsnio taikymo srit į, Taryba arba valstyb ė nar ė gali prašyti Komisijos atitinkamai pateikti reko ­
mendacij ą arba pasi ūlym ą. Komisija š į prašym ą išnagrin ėja ir nedelsdama pateikia Tarybai savo 
išvadas.  
4 SKYRIUS  
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS VALSTYB ĖMS NAR ĖMS, KURI Ų VALIUTA YRA EURO 
136 straipsnis 
1. Siekdama prisid ėti prie tinkamo Ekonomin ės ir pinig ų s ąjungos veikimo, ir pagal atitinkamas 
Sutar čių nuostatas Taryba, vadovaudamasi atitinkama 121 ir 126 straipsniuose nustatyta tvarka, 
išskyrus 126 straipsnio 14 dalyje nustatyt ą tvark ą, patvirtina valstyb ėms nar ėms, kuri ų valiuta yra 
euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama:  
a) sustiprinti j ų biudžetin ės drausm ės koordinavim ą ir prieži ūrą; 
b) nustatyti joms taikomas ekonomin ės politikos gaires užtikrinant j ų suderinamum ą su visai 
Sąjungai priimtomis gair ėmis ir užtikrinti jų prieži ūrą. 
2. D ėl 1 dalyje nurodyt ų priemoni ų balsuoja tik tie Tarybos nariai, kurie atstovauja valstyb ėms 
nar ėms, kuri ų valiuta yra euro.  
Min ėtų nari ų kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą.LT C 83/106 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
137 straipsnis  
Valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, ministr ų susitikim ų tvarka nustatoma Protokole d ėl euro 
grup ės. 
138 straipsnis  
(EB sutarties ex 111 straipsnio 4 dalis)  
1. Siekdama užtikrinti euro viet ą tarptautin ėje pinig ų sistemoje, Taryba, remdamasi Komisijos 
pasi ūlymu, priima sprendim ą, nustatant į bendr ąsias pozicijas d ėl Ekonominei ir pinig ų s ąjungai 
ypa č svarbi ų dalyk ų kompetentingose tarptautin ėse finans ų institucijose ir konferencijose. Taryba 
sprendžia pasikonsultavusi su Europos centriniu banku.  
2. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, gali patvirtinti atitinkamas priemones siekdama užtik ­
rinti viening ą atstovavim ą tarptautin ėse finans ų institucijose ir konferencijose. Taryba sprendžia 
pasikonsultavusi su Europos centriniu banku.  
3. D ėl 1 ir 2 dalyse nurodyt ų priemoni ų balsuoja tik tie Tarybos nariai, kurie atstovauja valsty ­
bėms nar ėms, kuri ų valiuta yra euro.  
Min ėtų nari ų kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
5 SKYRIUS  
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS  
139 straipsnis  
1. Valstyb ės nar ės, d ėl kuri ų Taryba n ėra pri ėmusi sprendimo, kad jos tenkina eurui įvesti reika ­
lingas s ąlygas, toliau vadinamos „valstyb ėmis nar ėmis, kurioms taikoma išimtis“.  
2. Valstyb ėms nar ėms, kurioms taikoma išimtis, netaikomos šios Sutar čių nuostatos:  
a) ekonomin ės politikos bendr ųjų gairi ų dali ų, susijusi ų su euro zona apskritai, pri ėmimas (121 
straipsnio 2 dalis);  
b) priverstinės perviršinio deficito ištaisymo priemonės (126 straipsnio 9 ir 11 dalys);  
c) ECBS tikslai ir uždaviniai (127 straipsnio 1, 2, 3 ir 5 dalys);  
d) euro emisija (128 straipsnis);  
e) Europos centrinio banko aktai (132 straipsnis);LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/107
f) priemon ės, reglamentuojan čios euro naudojim ą (133 straipsnis);  
g) susitarimai d ėl pinig ų ir kitos priemon ės, susijusios su valiutos kurso politika (219 straipsnis);  
h) Europos centrinio banko Vykdomosios valdybos nari ų paskyrimas (283 straipsnio 2 dalis);  
i) sprendimai, nustatantys bendr ąsias pozicijas dėl Ekonominei ir pinig ų s ąjungai ypa č svarbi ų 
klausim ų kompetentingose tarptautin ėse finans ų institucijose ir konferencijose (138 straipsnio 1 
dalis);  
j) priemon ės, užtikrinan čios vieningą atstovavim ą tarptautin ėse finans ų institucijose ir konferencijose 
(138 straipsnio 2 dalis).  
Tod ėl a–j punktuose nurodytuose straipsniuose „valstyb ės nar ės“ yra tos valstyb ės nar ės, kuri ų valiuta 
yra euro. 
3. ECBS ir ECB statuto IX skyriuje nustatyta, kad valstyb ės nar ės, kurioms taikoma išimtis, ir jų 
nacionaliniai centriniai bankai neturi teisi ų ir prievoli ų ECBS.  
4. Tarybos nari ų, atstovaujan čių valstyb ėms nar ėms, kurioms taikoma išimtis, balsavimo teis ės 
sustabdomos Tarybai priimant 2 dalyje nurodytuose straipsniuose išvardytas priemones ir šiais atve ­
jais: 
a) priimant rekomendacijas valstyb ėms nar ėms, kuri ų valiuta yra euro, daugiašal ės priežiū ros siste ­
moje, įskaitant stabilumo programas ir įsp ėjimus (121 straipsnio 4 dalis);  
b) patvirtinant priemones d ėl perviršinio deficito, susijusias su valstyb ėmis nar ėmis, kuri ų valiuta yra 
euro (126 straipsnio 6, 7, 8, 12 ir 13 dalys).  
Kit ų Tarybos nari ų kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
140 straipsnis  
(EB sutarties ex 121 straipsnio 1 dalis, ex 122 straipsnio 2 dalies antras sakinys ir ex 123 straipsnio 5 dalis)  
1. Ne re čiau kaip kart ą per dvejus metus arba valstyb ės nar ės, kuriai taikoma išimtis, prašymu, 
Komisija ir Europos centrinis bankas praneša Tarybai apie pažang ą, padaryt ą valstybėms nar ėms, 
kurioms taikoma išimtis, vykdant savo įsipareigojimus Ekonominei ir pinig ų s ąjungai sukurti. ŠiuoseLT C 83/108 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
pranešimuose įvertinama, kaip kiekvienos iš ši ų valstybi ų nari ų vidaus teis ės aktai, taip pat jos 
nacionalinio centrinio banko statutas atitinka 130 ir 131 straipsnius bei ECBS ir ECB statut ą. 
Pranešimuose taip pat nagrin ėjama, ar pasiektas aukštas tvarios konvergencijos laipsnis, tuo tikslu 
nurodant, kaip kiekviena valstyb ė nar ė atitinka šiuos kriterijus:  
— didelis kain ų stabilumas; ar jis pasiektas, sprendžiama pagal infliacijos lyg į, artim ą tam, kur į yra 
pasiekusios ne daugiau kaip trys valstyb ės nar ės, kuriose kainos yra stabiliausios;  
— valstyb ės finansin ės pad ėties tvarumas; ar jis pasiektas, sprendžiama pagal bendrojo šalies 
biudžeto be perviršinio deficito, kuris nustatomas pagal 126 straipsnio 6 dal į, pad ėtį; 
— Europos pinig ų sistemos valiutos kurso mechanizmo nustatyt ų normali ų svyravimo rib ų laiky ­
masis bent dvejus metus išvengiant nuvert ėjimo euro atžvilgiu;  
— valstyb ės nar ės, kuriai taikoma išimtis, pasiektas konvergencijos ir jos dalyvavimo valiutos kurso 
mechanizme patvarumas, kur į atspindi ilgalaiki ų pal ūkan ų normos. 
Šioje dalyje pamin ėti keturi kriterijai ir atitinkami laikotarpiai, per kuriuos turi b ūti j ų paisoma, 
išsamiau aptariami prie Sutar čių pridedamame protokole. Komisijos ir Europos centrinio banko 
pranešimuose taip pat apib ūdinami rinkų integracijos rezultatai, einamosios s ąskaitos mok ėjim ų 
balans ų b ūklė ir poky čiai bei gaminio vienetui tenkan čių darbo są naud ų ir kit ų kain ų rodikli ų 
poky čių tyrimas.  
2. Pasikonsultavusi su Europos Parlam entu ir po svarstymo Europos Vadov ų Taryboje, Taryba, 
remdamasi Komisijos pasi ūlymu, sprendžia, kuri iš valstybi ų nari ų, kurioms taikoma išimtis, pagal 1 
dalyje nustatytus kriterijus, tenkina reikalingas s ąlygas, ir panaikina išimtis atitinkamoms valstyb ėms 
nar ėms.  
Taryba sprendžia gavusi valstyb ėms nar ėms, kuri ų valiuta yra euro, atstovaujan čių savo nari ų kvali ­
fikuotos daugumos rekomendacij ą. Tarybai gavus Komisijos pasi ūlym ą, šie nariai rekomendacij ą 
pateikia per šešis m ėnesius.  
Antrojoje pastraipoje nurodyta min ėtų nari ų kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal 238 
straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
3. Jei 2 dalyje nustatyta tvarka nusprendžiama panaikinti išimt į, Taryba, remdamasi Komisijos 
pasi ūlymu bei pasikonsultavusi su Europos centriniu banku ir spr ęsdama vieningu valstybi ųLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/109
nari ų, kuri ų valiuta yra euro, ir suinteresuotos valstyb ės nar ės sutarimu neatšaukiamai nustato kurs ą, 
kokiu euro pakei čia tos valstyb ės nar ės valiut ą, ir imasi kitų priemoni ų, reikaling ų eurui, kaip bendrai 
valiutai, toje valstyb ėje nar ėje įvesti.  
141 straipsnis  
(EB sutarties ex 123 straipsnio 3 dalis ir ex 117 straipsnio  
1. Jei yra ir kol yra valstybių nari ų, kurioms taikoma išimtis, taip pat nepažeidžiant 129 straipsnio 
1 dalies, ECBS ir ECB statuto 45 straipsnyje minima Europos centrinio banko Bendroji taryba 
steigiama kaip tre čias Europos centrinio banko sprendimus priimantis organas.  
2. Jei yra ir kol yra valstybių nari ų, kurioms taikoma išimtis, ši ų valstybi ų nari ų atžvilgiu Europos 
centrinis bankas:  
— stiprina nacionalinių centrini ų bank ų bendradarbiavim ą; 
— gerina valstybių nari ų pinig ų politikos koordinavimą siekiant užtikrinti kain ų stabilumą ; 
— priži ūri valiutos kurso mechanizmo veikim ą; 
— teikia konsultacijas nacionalini ų centrini ų bank ų kompetencijai priklausan čiais ir finans ų įstaig ų 
bei rinkų stabilumui poveik į daran čiais klausimais;  
— atlieka Europos bendradarbiavimo pinig ų srityje fondo buvusius uždavinius, kuriuos v ėliau 
per ėm ė Europos pinig ų institutas.  
142 straipsnis  
(EB sutarties ex 124 straipsnio 1 dalis)  
Kiekviena valstyb ė nar ė, kuriai taikoma išimtis, savo valiutos kurso politik ą laiko bendru interesu. 
Šitaip elgdamosi, valstyb ės nar ės atsižvelgia į patirt į, įgyt ą bendradarbiaujant valiutos kurso mecha ­
nizme.  
143 straipsnis  
(EB sutarties ex 119 straipsnis)  
1. Tais atvejais, kai d ėl visuotinio mok ėjim ų balanso sutrikimo arba d ėl disponuojamos valiutos 
rūšies valstyb ės nar ės, kuriai taikoma išimtis, mok ėjim ų balansui iškyla sunkum ų arba didel ė j ų 
gr ėsm ė ir ypa č kai tokie sunkumai gali kelti pavoj ų vidaus rinkos veikimui ar laipsniškam bendros 
prekybos politikos įgyvendinimui, Komisija nedelsdama ištiria tos valstyb ės pad ėtį ir veiksmus, kuri ų 
ta valstyb ė, naudodamasi visomis savo turimomis priemon ėmis, ėm ėsi ar gali imtis pagal Sutar čių 
nuostatas. Komisija nurodo, koki ų priemoni ų tai valstybei ji rekomenduoja imtis.LT C 83/110 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Jei valstyb ės nar ės, kuriai taikoma išimtis, veiksm ų ir Komisijos pasi ūlyt ų priemoni ų nepakanka 
įveikti kilusiems ar gresiantiems sunkumams, Komisija, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų 
komitetu, rekomenduoja Tarybai suteikti savitarpio pagalb ą ir tinkamus tos pagalbos b ūdus.  
Komisija reguliariai informuoja Taryb ą apie pad ėtį ir tolesnius jos poky čius. 
2. Toki ą savitarpio pagalb ą suteikia Taryba; ji priima tokios pagalbos s ąlygas ir detales nustatan čias 
direktyvas arba sprendimus, o ta pagalba gali b ūti teikiama tokiomis formomis:  
a) suderintas kreipimasis su pasi ūlymu į kitas tarptautines organizacijas arba tose tarptautin ėse 
organizacijose, į kurias arba kuriose valstyb ės nar ės, kurioms taikoma išimtis, gali kreiptis;  
b) priemon ės, reikalingos išvengti prekybos sraut ų nukreipimo tais atvejais, kai sunkumus patirianti 
valstyb ė nar ė, kuriai taikoma išimtis, tre čiosioms šalims palieka arba v ėl nustato kiekybinius 
apribojimus;  
c) kit ų valstybi ų nari ų pagal j ų susitarim ą teikiami riboti kreditai.  
3. Jei Komisijos rekomenduotos savitarpio pagalbos Taryba nesuteikia arba jei suteiktos savitarpio 
pagalbos ir panaudot ų priemoni ų nepakanka, Komisija leidžia sunkumus patirian čiai valstybei narei, 
kuriai taikoma išimtis, imtis apsaugos priemoni ų, kuri ų s ąlygas ir detales nustato Komisija.  
Taryba gali tok į leidimą panaikinti, o tokias s ąlygas ir detales pakeisti.  
144 straipsnis  
(EB sutarties ex 120 straipsnis)  
1. Kai staiga sutrinka mok ėjim ų balansas, o sprendimas pagal 143 straipsnio 2 dal į tuoj pat 
nepriimamas, valstyb ė nar ė, kuriai taikoma išimtis, gali prevencine tvarka imtis reikaling ų apsaugos 
priemoni ų. Tokios priemon ės turi kuo mažiausiai trikdyti vidaus rinkos veikim ą ir neturi b ūti 
taikomos platesniu mastu nei tikrai b ūtina staiga iškilusiems sunkumams įveikti.  
2. Komisija ir kitos valstyb ės nar ės apie tokias priemones informuojamos ne v ėliau kaip prieš joms 
įsigaliojant. Komisija gali rekomenduoti Tarybai suteikti savitarpio pagalb ą pagal 143 straipsn į. 
3. Gavusi Komisijos rekomendacij ą ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, Taryba 
gali nuspr ęsti, kad suinteresuota valstyb ė nar ė pirmiau min ėtas apsaugos priemones turi pakeisti, 
sustabdyti arba panaikinti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/111
IX ANTRAŠTIN Ė DALIS  
UŽIMTUMAS  
145 straipsnis  
(EB sutarties ex 125 straipsnis)  
Pagal ši ą antraštin ę dal į valstyb ės nar ės ir S ąjunga veikia siekdamos pl ėtoti suderint ą užimtumo 
strategij ą, ypa č ugdydamos kvalifikuot ą, profesiniu atžvilgiu pasirengusi ą ir mokan čią prisitaikyti 
darbo j ėg ą bei darbo rinkas, prisitaikan čias prie ekonomikos poky čių, kad b ūtų pasiekti Europos 
Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti tikslai.  
146 straipsnis  
(EB sutarties ex 126 straipsnis)  
1. Valstyb ės nar ės, nuosekliai laikydamosi pagal 121 straipsnio 2 dal į priimt ų valstybi ų nari ų ir 
Sąjungos ekonomin ės politikos bendr ųjų gairi ų, savo užimtumo politika padeda siekti 145 straipsnyje 
nustatyt ų tikslų . 
2. Valstyb ės nar ės, atsižvelgdamos į nacionalin ę nusistov ėjusi ą administracijos ir darbuotojų 
pareig ų pasidalijimo tvark ą, užimtum ą laiko bendru reikalu ir savo veikl ą šiuo atžvilgiu Taryboje 
derina pagal 148 straipsnio nuostatas.  
147 straipsnis  
(EB sutarties ex 127 straipsnis)  
1. S ąjunga siekti didelio užimtumo padeda skatindama valstybi ų nari ų bendradarbiavim ą bei 
remdama, o prireikus ir papildydama, j ų veikl ą. Taip veikiant gerbiama valstybi ų nari ų kompetencija.  
2. Į tikslą siekti didelio užimtumo atsižvelgiama nustatant ir įgyvendinant S ąjungos politikos ir 
veiklos kryptis.  
148 straipsnis  
(EB sutarties ex 128 straipsnis)  
1. Europos Vadov ų Taryba, remdamasi bendru kasmetiniu Tarybos ir Komisijos pranešimu, 
kasmet svarsto užimtumo pad ėtį S ąjungoje ir patvirtina d ėl jo padarytas išvadas.  
2. Vadovaudamasi Europos Vadov ų Tarybos išvadomis, Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir 
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, Region ų komi ­
tetu bei 150 straipsnyje min ėtu Užimtumo komitetu, kasmet parengia gaires, į kurias valstyb ės nar ės 
atsižvelgia vykdydamos savo užimtumo politik ą. Šios gair ės atitinka bendras gaires, nustatytas pagal 
121 straipsnio 2 dalį .LT C 83/112 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. Kiekviena valstyb ė nar ė pateikia Tarybai ir Komisijai met ų pranešim ą apie svarbiausias prie ­
mones, kuri ų buvo imtasi užimtumo politik ą įgyvendinant pagal šio straipsnio 2 dalyje pamin ėtas 
užimtumo politikos gaires.  
4. Taryba, remdamasi šio straipsnio 3 dalyje pamin ėtais pranešimais ir susipažinusi su Užimtumo 
komiteto nuomone, valstybi ų nari ų užimtumo politikos įgyvendinim ą kasmet nagrin ėja atsižvelg ­
dama į užimtumo politikos gaires. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali teikti valstyb ėms 
nar ėms rekomendacijas, jei mano, kad tokiam nagrin ėjimui to reikia.  
5. Remdamosi to nagrin ėjimo rezultatais, Taryba ir Komisija parengia Europos Vadov ų Tarybai 
bendr ą met ų pranešim ą apie užimtumo pad ėtį S ąjungoje ir užimtumo gairi ų įgyvendinim ą. 
149 straipsnis  
(EB sutarties ex 129 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, pasikonsultav ę su 
Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, gali imtis skatinam ųjų priemoni ų 
valstybi ų nari ų bendradarbiavimui ir j ų veiklai užimtumo srityje paremti, imdamiesi iniciatyvos 
pl ėtoti keitim ąsi informacija ir geriausia praktika, teikti lyginam ąją analiz ę ir patarimus, taip pat 
skatinti naujoviškus poži ūrius ir patirties vertinimą , ypa č pasiremdami bandomaisiais projektais.  
Tos priemon ės neapima valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų derinimo.  
150 straipsnis  
(EB sutarties ex 130 straipsnis)  
Valstybi ų nari ų užimtumo ir darbo rinkos politikos derinimui skatinti Taryba, spr ęsdama paprasta 
bals ų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, į steigia patariam ąjį status ą turint į 
Užimtumo komitet ą. Šio komiteto uždaviniai:  
— steb ėti užimtumo pad ėtį bei užimtumo politikos kryptis valstybėse nar ėse ir S ąjungoje;  
— nepažeidžiant 240 straipsnio Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva formuluoti 
nuomones ir pad ėti rengti 148 straipsnyje nurodyt ą Tarybos veikl ą. 
Vykdydamas savo įgaliojimus komitetas tariasi su administracija ir darbuotojais.  
Kiekviena valstyb ė nar ė ir Komisija skiria po du komiteto narius.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/113
X ANTRAŠTIN Ė DALIS  
SOCIALIN Ė POLITIKA  
151 straipsnis  
(EB sutarties ex 136 straipsnis)  
Sąjunga ir valstyb ės nar ės, atsižvelgdamos į pagrindines socialines teises, nustatytas 1961 m. spalio 
18 d. Turine pasirašytoje Europos socialin ėje chartijoje ir 1989 m. Bendrijos darbuotoj ų pagrindini ų 
socialini ų teisi ų chartijoje, mano, jog tikslinga didinti užimtum ą, skatinti kurti geresnes gyvenimo bei 
darbo są lygas, kad palaikant j ų ger ėjim ą b ūtų galima siekti j ų suderinimo, deramos socialin ės 
apsaugos, administracijos ir darbuotoj ų dialogo, žmogišk ųjų ištekli ų pl ėtot ės siekiant nuolatinio 
didelio užimtumo ir kovojant su socialine atskirtimi.  
Šiuo tikslu S ąjunga ir valstyb ės nar ės įgyvendina priemones, pagal kurias atsižvelgiama į įvairias 
nacionalin ės patirties formas, ypa č sutartini ų santyki ų srityje, ir b ūtinum ą išlaikyti S ąjungos ekono ­
mikos konkurencingum ą. 
Jos tiki, kad tokia raida vyks ne tik d ėl socialini ų sistem ų suderinimui palankaus vidaus rinkos 
veikimo, bet ir d ėl Sutartyse numatytos tvarkos ir įstatym ų bei kitų teis ės akt ų nuostat ų suderinimo.  
152 straipsnis  
Sąjunga, atsižvelgdama į nacionalinių sistem ų įvairov ę, pripažį sta ir remia socialini ų partneri ų vaid ­
men į savo lygiu. Ji remia socialini ų partneri ų dialog ą, kartu gerbdama j ų savarankiškum ą. 
Prie socialinio dialogo prisideda trišalis socialini ų reikal ų aukšto lygio susitikimas ekonomikos 
augimo ir užimtumo klausimais  
153 straipsnis  
(EB sutarties ex 137 straipsnis)  
1. Siekdama 151 straipsnyje keliam ų tiksl ų, S ąjunga remia ir papildo valstybi ų nari ų veikl ą šiose 
srityse:  
a) vis ų pirma darbo aplinkos gerinimo siekiant rū pintis darbuotoj ų sveikata ir sauga;  
b) darbo są lyg ų; 
c) darbuotoj ų socialinio draudimo ir socialin ės apsaugos;  
d) darbuotoj ų socialin ės apsaugos nutraukus darbo sutart į; 
e) darbuotoj ų informavimo ir konsultavimo;LT C 83/114 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
f) atstovavimo darbuotoj ų ir darbdavi ų interesams bei ši ų interes ų ir bendr ų sprendimų kolektyvinio 
gynimo atsižvelgiant į šio straipsnio 5 dalį ; 
g) S ąjungos teritorijoje tes ėtai gyvenan čių tre čiųjų šali ų pilie čių įdarbinimo s ąlyg ų; 
h) iš darbo rinkos išstumt ų asmen ų integracijos nepažeidžiant 166 straipsnio;  
i) moter ų ir vyr ų lygyb ės d ėl galimybių darbo rinkoje ir poži ūrio darbe;  
j) kovos su socialine atskirtimi;  
k) socialin ės apsaugos sistem ų modernizavimo nepažeidžiant c punkto.  
2. Šiuo tikslu Europos Parlamentas ir Taryba:  
a) gali numatyti priemones, skirtas valstybi ų nari ų bendradarbiavimui skatinti rodant iniciatyv ą 
tobulinti žinias, pl ėtoti keitim ąsi informacija ir geriausia patirtimi, remti naujoviškus poži ūrius 
ir vertinti patirt į, išskyrus valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų derinim ą; 
b) atsižvelgdami į kiekvienoje valstyb ėje nar ėje esamas s ąlygas ir technines taisykles, gali šio 
straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytose srityse direktyvomis nustatyti b ūtiniausius laipsniško 
įgyvendinimo reikalavimus. Tokiose direktyvose vengiama nustatyti administracinius, finansinius ir 
teisinius apribojimus, galin čius varžyti maž ųjų ir vidutini ų įmoni ų k ūrim ą ir pl ėtojim ą. 
Europos Parlamentas ir Taryba, pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu ir 
Region ų komitetu, sprendžia pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą. 
1 dalies c, d, f, ir g punktuose nurodytose srityse Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir 
min ėtais komitetais, vieningai sprendžia pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą. 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali įprasta 
teis ėkūros proced ūra vieningai nuspr ęsti taikyti 1 dalies d, f ir g punktams.  
3. Valstyb ė nar ė gali patik ėti administracijai ir darbuotojams j ų bendru prašymu įgyvendinti 
direktyvas, priimtas pagal šio straipsnio 2 dal į, arba prireikus įgyvendinti pagal 155 straipsn į priimt ą 
Tarybos sprendimą . 
Šiuo atveju ji užtikrina, kad ne v ėliau negu direktyva arba sprendimas turi b ūti perkelti į nacionalinę 
teis ę arba įgyvendinti, administracija ir darbuotojai tarpusavio susitarimu jau b ūtų ėm ęsi reikiam ų 
priemoni ų, o atitinkama valstyb ė nar ė privalo imtis vis ų priemoni ų, kurios užtikrint ų, kad ji bet 
kuriuo metu galėt ų garantuoti pagal t ą direktyv ą arba min ėtą sprendim ą siektinus rezultatus.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/115
4. Pagal š į straipsn į priimtos nuostatos:  
— neturi įtakos valstybi ų nari ų teisei nustatyti pagrindinius savo socialinio draudimo sistem ų 
principus ir neturi didesniu mastu paveikti j ų finansin ės pusiausvyros;  
— nekliudo jokiai valstybei narei ir toliau laikytis arba imtis griežtesni ų apsaugos priemoni ų atitin ­
kan čių Sutartis.  
5. Šio straipsnio nuostatos netaikomos darbo užmokes čiui, teisei jungtis į asociacijas, teisei strei ­
kuoti arba teisei imtis lokaut ų. 
154 straipsnis  
(EB sutarties ex 138 straipsnis)  
1. Komisijai keliamas uždavinys skatinti administracijos ir darbuotoj ų konsultavim ąsi S ąjungos 
lygmeniu ir imtis vis ų tinkam ų priemoni ų j ų dialogui palengvinti užtikrinant šalims lygiavert ę 
param ą. 
2. Šiuo tikslu Komisija, prieš pateikdama pasi ūlymus socialin ės politikos srityje, su administracija 
ir darbuotojais konsultuojasi d ėl galimos S ąjungos veikimo linkm ės. 
3. Jei po tokio konsultavimosi Komisija mano, kad tikslinga imtis veiksm ų S ąjungos mastu, ji su 
administracija ir darbuotojais konsultuojasi d ėl numatomo pasi ūlymo turinio. Administracija ir 
darbuotojai pateikia Komisijai nuomon ę arba prireikus – rekomendacij ą. 
4. Pasinaudodami 2 ir 3 dalyse nurodytu konsultavimusi, socialiniai partneriai gali informuoti 
Komisij ą apie savo ketinim ą inicijuoti 155 straipsnyje numatyt ą proces ą. Šis procesas negali trukti 
ilgiau kaip devynis m ėnesius, jeigu suinteresuoti administracija ir darbuotojai bei Komisija drauge 
nenusprendžia jo prat ęsti.  
155 straipsnis  
(EB sutarties ex 139 straipsnis)  
1. Administracijos ir darbuotojų pageidavimu j ų dialogas S ąjungos lygmeniu gali baigtis sutarti ­
niais santykiais, įskaitant susitarimus.  
2. S ąjungos lygmeniu sudaryti susitarimai yra įgyvendinami pagal administracijai ir darbuotojams 
bei valstyb ėms nar ėms b ūding ą ir nusistovėjusi ą tvark ą arba d ėl t ų reikal ų, kuriems taikomas 
153 straipsnis, juos pasirašiusioms šalims bendrai paprašius remiantis Komisijos pasi ūlymu priimtu 
Tarybos sprendimu. Apie tai pranešama Europos Parlamentui.  
Taryba sprendžia vieningai, kai tame susitarime yra viena arba kelios nuostatos, susijusios su viena iš 
sri čių, kurioms pagal 153 straipsnio 2 dal į reikia bals ų vieningumo.LT C 83/116 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
156 straipsnis  
(EB sutarties ex 140 straipsnis)  
Siekdama 151 straipsnyje iškelt ų tiksl ų ir nepažeisdama kit ų Sutar čių nuostat ų, Komisija skatina 
valstybi ų nari ų bendradarbiavim ą ir sudaro s ąlygas derinti j ų veikim ą visose socialin ės politikos 
srityse pagal š į skyri ų, ypa č reikalais, susijusiais su:  
— įdarbinimu;  
— darbo teise ir darbo s ąlygomis;  
— pagrindiniu ir aukštesniuoju profesiniu mokymu;  
— socialiniu draudimu;  
— nelaimingų atsitikim ų darbe ir lig ų prevencija;  
— darbo higiena;  
— teise jungtis į asociacijas ir kolektyvines derybas tarp darbdavi ų ir darbuotoj ų. 
Šiuo tikslu Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstyb ėmis nar ėmis atlikdama tyrimus, teikdama 
nuomones bei organizuodama pasitarimus ir nacionaliniu lygmeniu kylan čiais, ir tarptautin ėms 
organizacijoms r ūpimais klausimais, ypa č iniciatyv ų, kuriomis siekiama nustatyti gaires ir rodiklius, 
organizuoti keitim ąsi geriausia patirtimi ir rengti reikiamus elementus periodinei steb ėsenai ir verti ­
nimui. Apie tai išsamiai pranešama Europos Parlamentui.  
Prieš teikdama šiame straipsnyje numatytas nuomones Komisija konsultuojasi su Ekonomikos ir 
socialini ų reikal ų komitetu.  
157 straipsnis  
(EB sutarties ex 141 straipsnis)  
1. Kiekviena valstyb ė nar ė užtikrina, kad b ūtų taikomas principas už vienod ą ar vienodos vert ės 
darb ą abiej ų ly čių darbuotojams mok ėti vienod ą užmokest į. 
2. Šiame straipsnyje „užmokestis“ – tai įprastinis bazinis arba minimalus darbo užmokestis arba 
alga ir bet koks kitas atlygis grynaisiais arba nat ūra, kur į darbuotojas tiesiogiai arba netiesiogiai gauna 
iš darbdavio už savo darbą.  
Vienodas užmokestis nediskriminuojant d ėl lyties reiškia, kad:  
a) užmokestis už tą pat į akordin į darb ą apskai čiuojamas taikant t ą pat į mato vienet ą;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/117
b) valandinis užmokestis už t ą pat į darb ą yra vienodas.  
3. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, pasikonsultav ę su 
Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, imasi priemoni ų užtikrinti, kad b ūtų taikomas moter ų ir 
vyr ų lygi ų galimybių ir vienodo poži ūrio užimtumo bei profesin ės veiklos principas, taip pat vienodo 
užmokesč io už vienodą arba vienodos vert ės darb ą principas.  
4. Siekiant užtikrinti visišk ą moter ų ir vyr ų lygyb ę per vis ą darbing ą amži ų, vienodo poži ūrio 
principas nekliudo valstyb ėms nar ėms ir toliau laikytis arba imtis priemoni ų, numatan čių konkre čias 
lengvatas, padedan čias nepakankamai atstovaujamai ly čiai verstis profesine veikla arba šalinan čias ar 
kompensuojan čias nepalankias profesin ės veiklos s ąlygas.  
158 straipsnis  
(EB sutarties ex 142 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės stengiasi išlaikyti esam ą mokam ų atostog ų sistem ų lygiavertiškum ą. 
159 straipsnis  
(EB sutarties ex 143 straipsnis)  
Komisija parengia met ų pranešim ą, apib ūdinant į pažang ą, padaryt ą įgyvendinant 151 straipsnio 
tikslus, įskaitant demografinę pad ėtį S ąjungoje. T ą pranešim ą ji siunč ia Europos Parlamentui, Tarybai 
bei Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetui.  
160 straipsnis  
(EB sutarties ex 144 straipsnis)  
Taryba, spr ęsdama paprasta bals ų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, įsteigia pata ­
riam ąjį status ą turint į Socialin ės apsaugos komitetą , kad b ūtų skatinamas valstybi ų nari ų ir Komisijos 
bendradarbiavimas socialinės apsaugos politikos klausimais. Komiteto uždaviniai yra šie:  
— steb ėti socialin ę pad ėtį ir socialin ės apsaugos politikos raid ą valstybė se nar ėse ir S ąjungoje;  
— skatinti keitim ąsi informacija, patirtimi ir gera praktika tarp valstybi ų nari ų ir Komisijos;  
— nepažeidžiant 240 straipsnio, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva rengti prane ­ 
šimus, formuluoti nuomones ar imtis kitokio darbo pagal savo kompetencij ą. 
Vykdydamas savo mandat ą, Komitetas užmezga atitinkamus kontaktus su administracija ir darbuo ­
tojais.LT C 83/118 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Kiekviena valstyb ė nar ė ir Komisija paskiria du komiteto narius.  
161 straipsnis  
(EB sutarties ex 145 straipsnis)  
Savo met ų pranešime Europos Parlamentui Komisija special ų skyri ų skiria socialinei pad ėčiai S ąjun ­
goje įvertinti.  
Europos Parlamentas gali paprašyti Komisijos parengti pranešimus apie tam tikras socialin ės pad ėties 
problemas.  
XI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
EUROPOS SOCIALINIS FONDAS  
162 straipsnis  
(EB sutarties ex 146 straipsnis)  
Kad darbuotojai turėt ų geresnes galimybes įsidarbinti vidaus rinkoje ir taip pad ėti kelti gyvenimo lyg į, 
pagal toliau išd ėstytas nuostatas įsteigiamas Europos socialinis fondas; jo paskirtis – palengvinti 
darbuotojams įsidarbinti ir padidinti j ų jud ėjim ą S ąjungoje geografin ės ir darbo vietos atžvilgiu, 
taip pat sudaryti s ąlygas jiems prisitaikyti prie pramon ės permain ų ir gamybos sistemų poky čių, 
ypa č vykstant profesiniam mokymui ir perkvalifikavimui.  
163 straipsnis  
(EB sutarties ex 147 straipsnis)  
Fond ą administruoja Komisija.  
Šį uždavin į Komisijai atlikti padeda Komisijos nario pirmininkaujamas komitetas, sudarytas iš vyriau ­
sybi ų, profesini ų s ąjung ų ir darbdavi ų organizacij ų atstov ų. 
164 straipsnis  
(EB sutarties ex 148 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, pasikonsultav ę su 
Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, priima su Europos socialiniu 
fondu susijusius įgyvendinimo reglamentus.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/119
XII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
ŠVIETIMAS, PROFESINIS MOKYMAS, JAUNIMAS IR SPORTAS  
165 straipsnis  
(EB sutarties ex 149 straipsnis)  
1. S ąjunga prie geros kokyb ės švietimo plėtojimo prisideda skatindama valstybi ų nari ų bendra ­
darbiavim ą ir prireikus paremdama bei papildydama j ų veiksmus, kartu visiškai pripažindama vals ­
tybi ų nari ų atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistem ų organizavim ą ir gerbdama j ų kult ūrų 
bei kalb ų įvairov ę. 
Sąjunga prisideda prie Europos sporto reikal ų skatinimo, kartu atsižvelgdama į jo specifin į pob ūdį, 
savanoriška veikla paremtas strukt ūras bei jo socialin ę ir švietimo funkcij ą. 
2. S ąjunga savo veiksmais siekia:  
— pl ėtoti europin ę pakraip ą švietimo srityje, ypa č mokant valstybi ų nari ų kalbų ir jas populiarinant;  
— skatinti student ų ir d ėstytoj ų jud ėjim ą, inter alia , skatinant akademin į diplom ų ir studij ų trukmė s 
pripažinim ą; 
— remti švietimo įstaigų bendradarbiavim ą; 
— pl ėtoti keitim ąsi informacija ir patirtimi bendrais valstybi ų nari ų švietimo sistem ų klausimais;  
— skatinti pl ėsti jaunimo ir socialin ės-pedagogin ės pakraipos instruktori ų mainus ir skatinti jaunim ą 
dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime;  
— skatinti nuotolinio švietimo pl ėtr ą; 
— pl ėtoti europin ę pakraip ą sporto srityje, skatinant teisingum ą bei atvirum ą sporto varžybose ir už 
sport ą atsaking ų organizacij ų bendradarbiavim ą, taip pat saugant sportinink ų, ypa č pa čių 
jauniausi ų, fizin į ir moralin į integralum ą. 
3. S ąjunga ir valstyb ės nar ės skatina bendradarbiavim ą švietimo ir sporto srityse su tre čiosiomis 
šalimis ir kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis, ypa č su Europos Taryba.  
4. Kad pad ėtų pasiekti šiame straipsnyje min ėtus tikslus:  
— Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, pasikonsultav ę su 
Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, priima skatinan čias priemones, 
išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų derinim ą;LT C 83/120 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
— Taryba, Komisijos pasi ūlymu priima rekomendacijas.  
166 straipsnis  
(EB sutarties ex 150 straipsnis)  
1. S ąjunga įgyvendina profesinio mokymo politik ą, kuri remia ir papildo valstybi ų nari ų veiksmus, 
kartu pripažindama visišk ą valstybi ų nari ų atsakomyb ę už profesinio mokymo turin į ir organizavim ą. 
2. S ąjunga savo veiksmais siekia:  
— palengvinti prisitaikyti prie pramon ės permain ų, ypa č vykstant profesiniam mokymui ir perkva ­
lifikavimui;  
— tobulinti pradin į ir tolesn į profesin į mokym ą siekiant palengvinti profesin ę integracij ą ir reinte ­
gracij ą į darbo rink ą; 
— palengvinti profesinio mokymo prieinamum ą ir skatinti instruktori ų ir apmokom ų asmen ų, ypa č 
jaunimo, jud ėjim ą; 
— skatinti švietimo ar mokymo įstaig ų ir firmų bendradarbiavim ą mokymo srityje;  
— pl ėtoti keitim ąsi informacija ir patirtimi bendrais valstybi ų nari ų mokymo sistem ų klausimais.  
3. S ąjunga ir valstyb ės nar ės skatina bendradarbiavim ą profesinio mokymo srityje su tre čiosiomis 
šalimis ir kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis.  
4. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę 
su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, priima priemones, pad ėsian čias 
siekti šiame straipsnyje nurodyt ų tikslų , išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų įstatym ų ir kitų teis ės akt ų 
derinim ą ir Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, priima rekomendacijas.  
XIII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
KULT ŪRA 
167 straipsnis  
(EB sutarties ex 151 straipsnis)  
1. S ąjunga prisideda prie valstybių nari ų kult ūrų klest ėjimo, gerbdama j ų nacionalin ę ir regionin ę 
įvairov ę ir kartu iškeldama bendrą kult ūros paveld ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/121
2. S ąjunga veikia siekdama skatinti valstybes nar es bendradarbiauti, o prireikus – paremti ir 
papildyti j ų veikl ą šiose srityse:  
— Europos taut ų kult ūros ir istorijos geresnio pažinimo ir populiarinimo;  
— europin ės reikšm ės kult ūros paveldo išsaugojimo ir apsaugos;  
— nekomercini ų kult ūrini ų main ų; 
— menin ės ir literat ūrin ės k ūrybos, įskaitant audiovizualin ę srit į. 
3. S ąjunga ir valstyb ės nar ės skatina bendradarbiavim ą kult ūros srityje su treč iosiomis šalimis ir 
kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis, ypa č su Europos Taryba.  
4. S ąjunga į kult ūros aspektus atsižvelgia imdamasi veiksm ų pagal kitas Sutar čių nuostatas, vis ų 
pirma siekdama gerbti ir skatinti savo kult ūrų įvairov ę. 
5. Kad pad ėtų siekti šiame straipsnyje min ėtų tikslų : 
— Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su 
Regionų komitetu, priima skatinam ąsias priemones, išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų įstatym ų ir 
kit ų teis ės akt ų derinim ą; 
— Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, priima rekomendacijas.  
XIV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
VISUOMEN ĖS SVEIKATA  
168 straipsnis  
(EB sutarties ex 152 straipsnis)  
1. Žmoni ų sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas S ąjungos 
politikos ir veiklos kryptis.  
Sąjunga, savo veikla papildydama valstybių nari ų politik ą, siekia gerinti visuomen ės sveikat ą, užkirsti 
keli ą žmoni ų negalavimams ir ligoms bei pašalinti pavojaus fizinei ir psichinei sveikatai šaltinius. 
Tokia veikla apima kov ą su labiausiai sveikatą pakertan čiomis ligomis skatinant j ų priežasč ių, plitimo 
ir profilaktikos tyrimus, taip pat skleidžiant informacij ą ir pl ėtojant švietim ą sveikatos klausimais, bei 
steb ėseną , išankstin į įsp ėjim ą d ėl dideli ų tarpvalstybinio pob ūdžio grė smi ų sveikatai ir kov ą su jomis.  
Sąjunga papildo valstybi ų nari ų veiklą mažinant su narkotikais siejam ą žal ą sveikatai, taip pat pl ėto ­
jant informavim ą ir prevencij ą.LT C 83/122 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. S ąjunga skatina valstybių nari ų bendradarbiavim ą šiame straipsnyje nurodytose srityse ir 
prireikus remia j ų veiksmus. Ji ypa č skatina valstybi ų nari ų bendradarbiavim ą, kad j ų pasienio region ų 
sveikatos paslaugos geriau papildyt ų viena kit ą. 
Valstyb ės nar ės, palaikydamos ryš į su Komisija, savitarpiškai koordinuoja politikos kryptis ir 
programas 1 dalyje nurodytose srityse. Komisija, palaikydama glaud ų ryš į su valstyb ėmis nar ėmis, 
gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos tokiam koordinavimui remti, ypa č iniciatyv ų, kuriomis 
siekiama nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitim ąsi geriausia patirtimi ir rengti reikiamus 
elementus periodinei steb ėsenai ir vertinimui. Apie tai išsamiai pranešama Europos Parlamentui.  
3. S ąjunga ir valstyb ės nar ės skatina bendradarbiavim ą visuomen ės sveikatos srityje su tre čiosiomis 
šalimis ir kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis.  
4. Nukrypstant nuo 2 straipsnio 5 dalies ir 6 straipsnio a punkto bei laikantis 4 straipsnio 2 dalies 
k punkto, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą ir pasikon ­
sultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, šiame straipsnyje nuro ­
dyt ų tikslų padeda siekti imdamiesi bendroms saugos problemoms spr ęsti: 
a) priemoni ų, nustatan čių aukštus žmogaus kilm ės organ ų ir medžiag ų, kraujo ir kraujo darini ų 
kokyb ės bei saugos standartus; šios priemon ės jokiai valstybei narei nekliudo ir toliau laikytis 
apsaugos priemoni ų arba jas sugriežtinti;  
b) priemoni ų veterinarijos ir fitosanitarijos srityse, kuriomis tiesiogiai siekiama apsaugoti visuomen ės 
sveikat ą; 
c) priemoni ų, nustatan čių aukštus vaist ų ir medicinos tikslams naudojamų prietais ų kokyb ės bei 
saugos standartus.  
5. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę 
su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, taip pat gali patvirtinti skatina ­
m ąsias priemones, skirtas saugoti ir gerinti žmoni ų sveikat ą, pirmiausia kovoti su tarpvalstybinio 
pob ūdžio labiausiai sveikat ą pakertan čiomis ligomis, priemones, skirtas steb ėsenai, išankstiniam įsp ė­
jimui d ėl dideli ų tarpvalstybinio pob ūdžio gr ėsmi ų sveikatai ir kovai su jomis, taip pat priemones, 
kuri ų tiesioginis tikslas – apsaugoti visuomen ės sveikat ą, kai tai susij ę su tabako vartojimu ir pikt ­
naudžiavimu alkoholiu, išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų suderinim ą. 
6. Taryba Komisijos pasi ūlymu taip pat gali šiame straipsnyje nurodytais tikslais teikti rekomen ­
dacijas.  
7. S ąjunga savo veikloje pripaž įsta valstybi ų nari ų atsakomyb ę už j ų sveikatos politikos apibr ėžimą 
ir už sveikatos paslaug ų ir sveikatos prieži ūros organizavim ą bei teikim ą. Valstybi ų nari ų atsakomyb ėLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/123
apima sveikatos paslaug ų ir sveikatos prieži ūros valdym ą bei tam paskirt ų ištekli ų paskirstym ą. 4 
dalies a punkte nurodytos priemon ės neturi įtakos nacionalin ėms nuostatoms d ėl organ ų ir kraujo 
donoryst ės ar j ų naudojimo medicinos tikslams.  
XV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
VARTOTOJ Ų APSAUGA  
169 straipsnis  
(EB sutarties ex 153 straipsnis)  
1. Siekdama remti vartotoj ų interesus ir užtikrinti vartotoj ų aukšto lygio apsaug ą, S ąjunga padeda 
užtikrinti vartotoj ų sveikat ą, saug ą ir ekonominius interesus, taip pat skatinti j ų teis ę į informacij ą, 
švie čiam ąją veikl ą ir burtis į organizacijas savo interesams ginti.  
2. S ąjunga šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ų tiksl ų padeda siekti:  
a) priemon ėmis, kurios pagal 114 straipsn į priimamos vidaus rinkos sukū rimui užbaigti;  
b) priemon ėmis, kuriomis remiama, papildoma ir stebima valstybi ų nari ų vykdoma politika.  
3. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę 
su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, imasi šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodyt ų 
priemoni ų. 
4. Priemon ės, kuri ų buvo imtasi pagal 3 dalį , jokiai valstybei narei nekliudo ir toliau laikytis 
apsaugos priemoni ų arba imtis griežtesni ų apsaugos priemonių . Tokios priemon ės turi atitikti 
Sutartis. Apie jas pranešama Komisijai.  
XVI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TRANSEUROPINIAI TINKLAI  
170 straipsnis  
(EB sutarties ex 154 straipsnis)  
1. Kad pad ėtų pasiekti 26 ir 174 straipsniuose nurodytus tikslus ir suteikt ų S ąjungos pilie čiams, 
ūkio subjektams ir regionin ėms bei vietin ėms bendruomen ėms galimyb ę gauti vis ą vidaus sien ų 
neturin čios erdv ės teikiam ą naud ą, S ąjunga prisideda prie transeuropini ų tinkl ų k ūrimo ir pl ėtojimo 
transporto, telekomunikacij ų ir energijos infrastrukt ūrų srityse.LT C 83/124 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Atvir ų ir konkurencing ų rink ų sistemoje S ąjunga savo veikla siekia remti nacionalini ų tinkl ų 
tarpusavio ryš į ir są veik ą, taip pat galimyb ę tokiais tinklais naudotis. Ji ypa č atsižvelgia į poreik į 
susieti salas, regionus, neturin čius prieigos prie j ūros, bei periferinius regionus su centriniais S ąjungos 
regionais.  
171 straipsnis  
(EB sutarties ex 155 straipsnis)  
1. Kad pasiekt ų 170 straipsnyje min ėtus tikslus, S ąjunga:  
— nustato gaires, taikomas transeuropini ų tinkl ų srityje numatytų priemoni ų tikslams, prioritetams 
ir bendroms linkm ėms; šiose gair ėse nustatomi bendr ų interes ų projektai;  
— įgyvendina priemones, kuri ų gal ėtų prireikti užtikrinant tinkl ų tarpusavio sąveik ą, ypa č techninio 
standartizavimo srityje;  
— gali remti valstybių nari ų remiamus bendr ų interes ų projektus, nustatytus pirmojoje įtraukoje 
nurodytose gair ėse, rengdama galimybi ų studijas, teikdama paskol ų garantijas arba pal ūkan ų 
subsidijas; S ąjunga taip pat gali prisid ėti prie konkre čių projekt ų valstyb ėse nar ėse transporto 
infrastrukt ūros srityje finansavimo per Sanglaudos fond ą, įsteigt ą pagal 177 straipsn į. 
Savo veikloje S ąjunga atsižvelgia į galim ą t ų projekt ų ekonomin į gyvybingum ą. 
2. Palaikydamos ryš į su Komisija, valstyb ės nar ės savitarpiškai koordinuoja nacionaliniu lygiu 
įgyvendinam ą politik ą, kuri gali tur ėti didel ę įtaką siekiant 170 straipsnyje nurodyt ų tiksl ų. Komisija, 
glaudžiai bendradarbiaudama su valstyb ėmis nar ėmis, gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos 
tokiam koordinavimui skatinti.  
3. S ąjunga gali nuspr ęsti bendradarbiauti su tre čiosiomis šalimis savitarpio interesus atitinkantiems 
projektams skatinti ir tinkl ų tarpusavio s ąveikai užtikrinti.  
172 straipsnis  
(EB sutarties ex 156 straipsnis)  
171 straipsnio 1 dalyje min ėtas gaires ir kitas priemones Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina 
spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetu bei Region ų komitetu.  
Gair ėms ir bendr ų interes ų projektams, susijusiems su valstyb ės nar ės teritorija, reikalingas tos 
valstybės nar ės pritarimas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/125
XVII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
PRAMON Ė 
173 straipsnis  
(EB sutarties ex 157 straipsnis)  
1. S ąjunga ir valstyb ės nar ės užtikrina, kad b ūtų sudarytos S ąjungos pramon ės konkurencingumui 
reikalingos s ąlygos.  
Tuo tikslu pagal atvir ų ir konkurencing ų rink ų sistem ą j ų veikla yra siekiama:  
— spartinti pramon ės prisitaikym ą prie strukt ūrini ų poky čių; 
— skatinti palankios aplinkos, įmoni ų, ypa č mažų jų ir vidutini ų, iniciatyvai ir pl ėtrai visoje S ąjungoje 
kūrim ą; 
— skatinti aplinkos, palankios įmon ėms bendradarbiauti, k ūrim ą; 
— siekti geriau panaudoti inovacij ų, mokslinių tyrim ų ir technologij ų pl ėtros politikos sukuriam ą 
pramon ės potencial ą. 
2. Valstyb ės nar ės konsultuojasi tarpusavyje, palaikydamos ryš į su Komisija, o prireikus koordi ­
nuoja savo veikl ą. Komisija gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos šiam koordinavimui skatinti, 
ypa č iniciatyv ų, kuriomis siekiama nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitim ąsi geriausia patir ­
timi ir rengti reikiamus elementus periodinei steb ėsenai ir vertinimui. Apie tai išsamiai pranešama 
Europos Parlamentui.  
3. S ąjunga 1 dalyje išd ėstyt ų tikslų padeda siekti vykdydama savo politikos kryptis ir veikl ą pagal 
kitas Sutar čių nuostatas. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą 
ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, gali nuspr ęsti d ėl konkre čių prie ­
moni ų, remian čių valstybi ų nari ų veikl ą, kuria siekiama 1 dalyje išd ėstyt ų tiksl ų, išskyrus bet kok į 
valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų suderinim ą. 
Ši antraštin ė dalis nesuteikia S ąjungai pagrindo imtis koki ų nors priemoni ų, galinč ių iškreipti konku ­
rencij ą arba turin čių mokes čių nuostat ų ar nuostat ų, susijusi ų su pagal sutart į dirban čių asmen ų 
teis ėmis ir interesais.LT C 83/126 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
XVIII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
EKONOMIN Ė, SOCIALIN Ė IR TERITORINĖ SANGLAUDA  
174 straipsnis  
(EB sutarties ex 158 straipsnis)  
Kad skatint ų visokeriop ą darni ą pl ėtr ą, S ąjunga pl ėtoja ir vykdo savo veiklą , padedan čią stiprinti jos 
ekonomin ę, socialin ę ir teritorinę sanglaud ą. 
Sąjunga ypa č siekia mažinti region ų pl ėtros lygio skirtumus ir nepalankiausias s ąlygas turin čių 
regionų atsilikim ą. 
Šiuo poži ūriu ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovė ms, pramon ės pereinamojo laikotarpio 
vietov ėms bei dideli ų ir nuolatini ų gamtinių arba demografini ų tr ūkum ų turin čioms vietov ėms, 
pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaur ę esantiems regionams bei salų , pasienio ir 
kalnuotoms vietov ėms.  
175 straipsnis  
(EB sutarties ex 159 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės savo ekonomin ę politik ą vykdo ir j ą koordinuoja taip, kad b ūtų siekiama ir 174 
straipsnyje išd ėstyt ų tikslų . Nustatant bei įgyvendinant S ąjungos politikos kryptis ir veiksmus bei 
kuriant vidaus rink ą atsižvelgiama į 174 straipsnyje išd ėstytus tikslus ir prisidedama prie j ų siekimo. 
Sąjungai siekti ši ų tiksl ų padeda ir veikla, kurios ji imasi panaudodama strukt ūrinius fondus (Europos 
žem ės ūkio orientavimo ir garantij ų fondo Orientavimo skyri ų, Europos socialin į fond ą, Europos 
regionin ės pl ėtros fond ą), Europos investicij ų bank ą ir kitus esamus finansinius instrumentus.  
Komisija kas treji metai pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetui bei Region ų komitetui pranešim ą apie ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės sanglaudos 
linkme pasiekt ą pažangą ir apie tai, kaip įvairios šiame straipsnyje numatytos priemon ės pad ėjo 
jos siekti. Prireikus prie šio pranešimo pridedami atitinkami pasiū lymai.  
Jei pasirodyt ų, kad reikia imtis konkreč ių veiksm ų, nesusijusi ų su fondais ir nepakenkian čių priemo ­
nėms, kuri ų yra imtasi kitų S ąjungos politikos sri čių sistemoje, toki ų veiksm ų Europos Parlamentas ir 
Taryba gali imtis spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir 
socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu.  
176 straipsnis  
(EB sutarties ex 160 straipsnis)  
Europos regionin ės pl ėtros fondo paskirtis – pad ėti ištaisyti pagrindinius S ąjungos region ų pusiaus ­
vyros sutrikimus prisidedant prie atsiliekan čių regionų pl ėtros bei strukt ūrinio prisitaikymo ir 
nuosmuk į patirian čių pramoninių region ų pertvarkos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/127
177 straipsnis  
(EB sutarties ex 161 straipsnis)  
Nepažeisdami 178 straipsnio, Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą 
teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų 
komitetu, nustato strukt ūrini ų fond ų uždavinius, prioritetinius tikslus ir s ąrang ą, galinč ią apimti ir 
fond ų grupavim ą. Ta pa čia tvarka taip pat nustatoma jiems taikytinos bendros taisyklės ir nuostatos, 
reikalingos j ų veiksmingumui ir fond ų koordinavimui tarpusavyje bei su kitais esamais finansiniais 
instrumentais.  
Ta pa čia tvarka įsteigtas Sanglaudos fondas teikia finansin ę param ą aplinkos apsaugos ir transeuro ­
pini ų tinkl ų projektams transporto infrastrukt ūros srityje.  
178 straipsnis  
(EB sutarties ex 162 straipsnis)  
Su Europos regionin ės pl ėtros fondu susijusius įgyvendinimo reglamentus Europos Parlamentas ir 
Taryba priima spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir 
socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu.  
Europos žem ės ūkio orientavimo ir garantij ų fondo Orientavimo skyriui bei Europos socialiniam 
fondui ir toliau taikomi atitinkamai 43 ir 164 straipsniai.  
XIX ANTRAŠTIN Ė DALIS  
MOKSLINIAI TYRIMAI IR TECHNOLOGIJ Ų PL ĖTRA BEI KOSMOSAS  
179 straipsnis  
(EB sutarties ex 163 straipsnis)  
1. S ąjungos tikslas – stiprinti savo mokslin į bei technologin į pagrind ą, sukuriant Europos moks ­
lini ų tyrim ų erdv ę, kurioje laisvai jud ėtų mokslo darbuotojai, mokslin ės žinios ir technologijos, ir 
skatinti jos konkurencingumo augim ą, taip pat pramon ės srityje, kartu remiant visus mokslinius 
tyrimus, kurie, manoma, yra reikalingi pagal kitus Sutar čių skyrius.  
2. Šiuo tikslu S ąjunga visoje S ąjungoje skatina įmones, įskaitant maž ąsias ir vidutines, mokslini ų 
tyrim ų centrus ir universitetus pl ėsti aukšto lygio mokslinius tyrimus ir tobulinti technologijas; ji 
remia j ų pastangas savitarpiškai bendradarbiauti pirmiausia siekiant, kad skirting ų valstybi ų mokslo 
darbuotojai gal ėtų laisvai bendradarbiauti, o įmon ės gal ėtų visiškai išnaudoti vidaus rinkos potencial ą, 
ypa č padarant prieinamus nacionalinius viešuosius konkursus, apibrėžiant bendrus standartus ir 
šalinant teisines bei fiskalines tokio bendradarbiavimo kli ūtis.LT C 83/128 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. Visa S ąjungos veikla pagal Sutartis mokslini ų tyrim ų ir technologij ų pl ėtros srityje, įskaitant 
parodomuosius projektus, nustatoma ir atliekama laikantis šios antraštin ės dalies nuostat ų. 
180 straipsnis  
(EB sutarties ex 164 straipsnis)  
Siekdama šių tikslų ir papildydama valstybi ų nari ų veiklą , S ąjunga imasi toki ų veiksm ų: 
a) skatindama įmoni ų, mokslini ų tyrim ų centr ų ir universitetų savitarpio bendradarbiavim ą, įgyven ­
dina mokslinių tyrim ų, technologij ų pl ėtros ir parodom ąsias programas;  
b) skatina S ąjungos bendradarbiavimą su tre čiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis organizacijomis 
mokslini ų tyrim ų, technologij ų pl ėtros ir demonstravimo srityse;  
c) skleidžia ir veiksmingai panaudoja S ąjungos mokslini ų tyrim ų, technologij ų pl ėtros ir demonst ­
ravimo veiklos rezultatus;  
d) skatina mokslo darbuotoj ų mokym ą ir laisv ą jud ėjim ą S ąjungoje.  
181 straipsnis  
(EB sutarties ex 165 straipsnis)  
1. S ąjunga ir valstyb ės nar ės savo mokslini ų tyrim ų ir technologij ų pl ėtros veikl ą koordinuoja taip, 
kad nacionalin ė politika ir S ąjungos politika b ūtų savitarpiškai suderintos.  
2. Glaudžiai bendradarbiaudama su valstyb ėmis nar ėmis, Komisija gali imtis bet kokios naudingos 
iniciatyvos šio straipsnio 1 dalyje nurodytam koordinavimui remti, ypa č iniciatyv ų, kuriomis siekiama 
nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitim ąsi geriausia patirtimi ir rengti reikiamus elementus 
periodinei steb ėsenai ir vertinimui. Apie tai išsamia i pranešama Europos Parlamentui.  
182 straipsnis  
(EB sutarties ex 166 straipsnis)  
1. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę 
su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, priima visas S ąjungos veiklos kryptis nustatan čią 
daugiamet ę pamatin ę program ą. 
Pamatin ė programa:  
— nustato mokslinius ir technologinius tikslus, kuri ų siekiama 180 straipsnyje numatyta veikla, ir 
įtvirtina atitinkamus prioritetus;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/129
— nurodo tokios veiklos bendr ąsias linkmes;  
— nustato S ąjungos finansinio dalyvavimo, vykdant pamatin ę program ą, maksimali ą bendr ą sum ą ir 
išsamias taisykles bei atitinkamas jos dalis kiekvienai nustatytai veiklos sri čiai. 
2. Kei čiantis aplinkyb ėms pamatin ė programa yra pritaikoma arba papildoma.  
3. Pamatinė programa įgyvendinama, vykdant konkreč ias kiekvienai veiklos sri čiai parengtas 
programas. Kiekvienoje konkre čioje programoje nustatomos išsamios įgyvendinimo taisykl ės, apibr ė­ 
žiama jos trukm ė ir numatomos reikalingos priemon ės. Konkreč iose programose nustatyt ų reikaling ų 
lėšų suma negali viršyti maksimalios bendros sumos, nustatytos pamatinei programai ir kiekvienai 
veiklos sri čiai. 
4. Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parla ­
mentu ir Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, patvirtina konkre čias programas.  
5. Papildant daugiamet ėje pamatinė je programoje numatytas veiklos sritis, Europos Parlamentas ir 
Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų 
reikal ų komitetu, patvirtina priemones, reikalingas Europos mokslini ų tyrim ų erdv ės įgyvendinimui.  
183 straipsnis  
(EB sutarties ex 167 straipsnis)  
Daugiametei pamatinei programai įgyvendinti S ąjunga:  
— nustato įmoni ų, mokslini ų tyrim ų centr ų ir universitet ų dalyvavimo taisykles;  
— patvirtina mokslini ų tyrim ų rezultat ų skleidim ą reglamentuojan čias taisykles.  
184 straipsnis  
(EB sutarties ex 168 straipsnis)  
Įgyvendinant daugiametę pamatin ę program ą gali b ūti priimami sprendimai d ėl papildom ų 
program ų, kuriose dalyvauja tik tam tikros valstyb ės nar ės, jas finansuojan čios atsižvelgiant į galim ą 
Sąjungos dalyvavim ą. 
Sąjunga priima papildomoms programoms taikytinas taisykles, svarbiausia, reglamentuojan čias žinių 
skleidim ą ir prieinamum ą kitoms valstyb ėms nar ėms.LT C 83/130 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
185 straipsnis  
(EB sutarties ex 169 straipsnis)  
Įgyvendindama daugiamet ę pamatinę program ą, S ąjunga, susitarusi su suinteresuotomis valstyb ėmis 
nar ėmis, gali nuspr ęsti dalyvauti mokslinių tyrim ų ir pl ėtros programose, kuri ų imasi kelios valstyb ės 
nar ės, taip pat dalyvauti toms programoms vykdyti sukurtose strukt ūrose. 
186 straipsnis  
(EB sutarties ex 170 straipsnis)  
Įgyvendindama daugiametę pamatinę program ą, S ąjunga gali nuspr ęsti bendradarbiauti su tre čio ­
siomis šalimis ar tarptautin ėmis organizacijomis S ąjungos mokslini ų tyrim ų, technologij ų pl ėtros ir 
demonstravimo srityse.  
Konkret ūs tokio bendradarbiavimo b ūdai gali b ūti nustatomi S ąjungos ir atitinkam ų tre čiųjų šali ų 
susitarimuose.  
187 straipsnis  
(EB sutarties ex 171 straipsnis)  
Sąjunga gali kurti bendras įmones ar kokias nors kitas strukt ūras, reikalingas S ąjungos mokslini ų 
tyrim ų, technologij ų pl ėtros ir demonstravimo programoms veiksmingai vykdyti.  
188 straipsnis  
(EB sutarties ex 172 straipsnis)  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos 
ir socialinių reikal ų komitetu, priima 187 straipsnyje nurodytas nuostatas.  
183, 184 ir 185 straipsniuose nurodytas nuostatas Europos Parlamentas ir Taryba priima spr ęsdami 
pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu. 
Papildomoms programoms priimti reikalingas suinteresuot ų valstybi ų nari ų sutikimas.  
189 straipsnis  
1. Siekdama skatinti mokslin ę ir technin ę pažang ą, pramon ės konkurencingum ą ir įgyvendinti 
savo politik ą, S ąjunga parengia Europos kosmoso politik ą. Šiuo tikslu ji gali skatinti bendras inicia ­
tyvas, remti mokslinius tyrimus ir technologij ų pl ėtr ą bei koordinuoti pastangas, reikalingas kosmosui 
tyrin ėti ir panaudoti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/131
2. Siekiant prisid ėti prie 1 dalyje nurodytų tikslų įgyvendinimo, Europos Parlamentas ir Taryba, 
spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, patvirtina reikalingas priemones, kurios gali sudaryti 
Europos kosmoso program ą, išskyrus bet kurį valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų suderinim ą. 
3. S ąjunga užmezga tinkamus santykius su Europos kosmoso agent ūra. 
4. Šis straipsnis nepažeidžia kit ų šios antraštin ės dalies nuostat ų. 
190 straipsnis  
(EB sutarties ex 173 straipsnis)  
Kiekvien ų met ų pradžioje Komisija siun čia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešim ą. Pranešime 
pateikiama informacija apie mokslinius tyrimus ir technologij ų pl ėtrą bei rezultat ų skleidim ą pra ė­
jusiais metais ir einam ųjų met ų darbo program ą. 
XX ANTRAŠTIN Ė DALIS  
APLINKA  
191 straipsnis  
(EB sutarties ex 174 straipsnis)  
1. S ąjungos aplinkos politika padeda siekti ši ų tiksl ų: 
— išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokyb ę; 
— saugoti žmoni ų sveikat ą; 
— apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius;  
— remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regionin ėms ar pasaulin ėms aplinkos problemoms 
spr ęsti, vis ų pirma kovai su klimato kaita.  
2. S ąjungos aplinkos politika siekiama aukšto apsaugos lygio atsižvelgiant į skirting ų S ąjungos 
regionų b ūklės įvairov ę. Ši politika yra grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis 
prevencini ų veiksm ų, kad žala aplinkai pirmiausia tur ėtų b ūti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir 
kad atlygina terš ėjas. 
Šiuo poži ūriu aplinkos apsaugos reikalavimus atitinkan čios derinimo priemon ės prireikus apima ir 
apsaugos s ąlyg ą, leidžian čią valstyb ėms nar ėms d ėl neekonomini ų aplinkos priežasč ių imtis laikin ų 
priemoni ų, kartu taikant joms S ąjungos kontrol ės tvark ą.LT C 83/132 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. Rengdama savo aplinkos politik ą, S ąjunga atsižvelgia į: 
— turimus mokslo ir techninius duomenis;  
— aplinkos są lygas įvairiuose S ąjungos regionuose;  
— galim ą veiklos arba neveikimo naud ą ir išlaidas;  
— visos S ąjungos ekonomin ę bei socialin ę pl ėtr ą ir darni ą jos regionų pl ėtrą. 
4. Atitinkamose savo kompetencijos srityse S ąjunga ir valstyb ės nar ės bendradarbiauja su treč io ­
siomis šalimis ir kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis. S ąjungos bendradarbiavimo 
būdai gali b ūti nustatomi S ąjungos ir atitinkam ų tre čiųjų šali ų susitarimuose.  
Pirmesn ė pastraipa nepažeidžia valstybi ų nari ų kompetencijos vesti derybas tarptautin ėse institucijose 
ir sudaryti tarptautinius susitarimus.  
192 straipsnis  
(EB sutarties ex 175 straipsnis)  
1. Europos Parlamentas ir Taryba įprasta teis ėkūros proced ūra, pasikonsultav ę su Ekonomikos ir 
socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, sprendžia, koki ų veiksm ų S ąjungai reikia imtis, kad 
būtų pasiekti 191 straipsnyje nurodyti tikslai.  
2. Nukrypdama nuo 1 dalyje numatyt ų sprendimų  pri ėmimo tvarkos ir nepažeisdama 114 
straipsnio, Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultavusi su Europos 
Parlamentu, Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, vieningai priima:  
a) iš esm ės fiskalinio pob ūdžio nuostatas;  
b) priemones, turin čias įtakos: 
— miest ų ir kaim ų planavimui;  
— kiekybinio vandens išteklių valdymui arba tiesiogiai ar netiesiogiai t ų ištekli ų buvimui;  
— žem ės naudojimui, išskyrus atliek ų tvarkym ą; 
c) priemones, turin čias nemažai įtakos valstyb ėms nar ėms, kai šios renkasi skirtingus energijos 
šaltinius ir savo energijos tiekimo bendr ą strukt ūrą. 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, Ekonomikos ir 
socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu, gali vieningai nuspr ęsti leisti pirmojoje pastraipoje 
nurodytose srityse taikyti įprast ą teis ėkūros proced ūrą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/133
3. Siektinus prioritetinius tikslus nustatan čias bendr ąsias veiksm ų programas Europos Parlamentas 
ir Taryba priima spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę su Ekonomikos ir 
socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų komitetu.  
Šioms programoms įgyvendinti reikalingos priemon ės priimamos laikantis, priklausomai nuo aplin ­
kybi ų, 1 arba 2 dalyje numatyt ų s ąlyg ų. 
4. Nepažeidžiant tam tikr ų S ąjungos patvirtint ų priemoni ų, aplinkos politik ą finansuoja ir įgyven ­
dina valstyb ės nar ės. 
5. Nepažeidžiant principo, kad terš ėjas atlygina, jei 1 dalies nuostatomis grindžiamai priemonei 
prireikia neproporcing ų valstyb ės nar ės valdžios institucij ų išlaid ų, šia priemone numatomos atitin ­
kamos nuostatos d ėl: 
— laikin ų nukrypim ų ir (arba)  
— finansin ės paramos, teikiamos iš Sanglaudos fondo, įsteigto pagal 177 straipsn į. 
193 straipsnis  
(EB sutarties ex 176 straipsnis)  
Pagal 192 straipsn į patvirtintos apsaugos priemon ės neužkerta kelio jokiai valstybei narei ir toliau 
laikytis arba priimti griežtesni ų apsaugos priemoni ų. Tokios priemon ės privalo atitikti Sutartis. Apie 
jas pranešama Komisijai.  
XXI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
ENERGETIKA  
194 straipsnis  
1. Kuriant vidaus rink ą ar jai veikiant ir atsižvelgiant į poreik į išsaugoti ir gerinti aplinką , S ąjungos 
energetikos politika, vadovaujantis valstybių nari ų solidarumu, siekiama:  
a) užtikrinti energijos rinkos veikim ą; 
b) užtikrinti energijos tiekimo saugum ą S ąjungoje;  
c) skatinti energijos vartojimo efektyvum ą bei taupym ą ir nauj ų bei atsinaujinan čių energijos form ų 
pl ėtojim ą; ir  
d) skatinti energetikos tinkl ų sujungim ą.LT C 83/134 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Nepažeidžiant kit ų Sutar čių nuostat ų taikymo, Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal 
įprast ą teis ėkūros proced ūrą, nustato priemones, b ūtinas 1 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti. Šios 
priemon ės patvirtinamos pasikonsultavus su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu bei Region ų 
komitetu.  
Nepažeidžiant 192 straipsnio 2 dalies c punkto, jos neturi poveikio valstyb ės nar ės teisei apibr ėžti 
savo energijos išteklių naudojimo są lygas, pasirinkti tarp skirting ų energijos šaltini ų ir nustatyti 
bendr ą energijos tiekimo strukt ūrą. 
3. Nukrypdama nuo 2 dalies, Taryba, spr ęsdama vieningai pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir 
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtina čia nurodytas priemones, kai jos pirmiausia yra 
fiskalinio pob ūdžio. 
XXII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TURIZMAS  
195 straipsnis  
1. S ąjunga papildo valstybi ų nari ų veiksmus turizmo sektoriuje, ypa č skatindama S ąjungos įmoni ų 
konkurencingum ą šiame sektoriuje.  
Šiuo tikslu S ąjunga savo veiksmais siekia:  
a) skatinti įmoni ų pl ėtrai palankios aplinkos šiame sektoriuje suk ūrim ą; 
b) remti valstybių nari ų bendradarbiavim ą, ypa č kei čiantis gera praktika.  
2. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, patvirtina konkre ­ 
čias priemones veiksmams valstyb ėse nar ėse papildyti, kad b ūtų pasiekti šiame straipsnyje nurodyti 
tikslai, išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų suderinim ą. 
XXIII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
CIVILIN Ė SAUGA  
196 straipsnis  
1. S ąjunga skatina valstybių nari ų bendradarbiavim ą, siekdama didinti gaivalini ų nelaimi ų arba 
žmogaus sukelt ų katastrof ų prevencijos ir apsaugos nuo j ų sistem ų veiksmingum ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/135
Sąjunga savo veiksmais siekia:  
a) remti ir papildyti valstybių nari ų veiksmus nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu lygiu užkertant keli ą 
pavojams, rengiant civilinės saugos darbuotojus valstyb ėse nar ėse bei reaguojant į gaivalines 
nelaimes ir žmogaus sukeltas katastrofas S ąjungoje;  
b) skatinti greit ą, veiksming ą nacionalini ų civilin ės saugos tarnyb ų operatyvin į bendradarbiavim ą 
Sąjungoje;  
c) skatinti tarptautinio civilin ės saugos darbo nuoseklum ą. 
2. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, patvirtina 1 dalyje 
nurodytiems tikslams pasiekti padedan čias reikalingas priemones, išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų 
įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų suderinim ą. 
XXIV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS  
197 straipsnis  
1. Veiksmingas S ąjungos teis ės įgyvendinimas, b ūtinas tinkamam S ąjungos veikimui, valstyb ėse 
nar ėse laikomas bendro intereso reikalu.  
2. S ąjunga gali remti valstybi ų nari ų pastangas gerinti savo administracinius geb ėjimus įgyvendi ­
nant S ąjungos teis ę. Tokiais veiksmais gali b ūtų keitimosi informacija ir valstyb ės tarnautoj ų main ų 
palengvinimas bei mokymo program ų r ėmimas. N ė viena valstyb ė nar ė neprivalo pasinaudoti šia 
parama. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, 
patvirtina šiam tikslui reikalingas priemones, išskyrus bet kok į valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės 
akt ų suderinim ą. 
3. Šis straipsnis nepažeidžia valstybi ų nari ų įsipareigojim ų įgyvendinti S ąjungos teis ę arba Komi ­
sijos prerogatyv ų ir pareig ų. Jis nepažeidžia ir kit ų Sutar čių nuostatų , numatan čių valstybi ų nari ų 
administracin į bendradarbiavim ą tarpusavyje ir su S ąjunga.LT C 83/136 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
KETVIRTOJI DALIS  
ASOCIACIJA SU UŽJ ŪRIO ŠALIMIS IR TERITORIJOMIS  
198 straipsnis  
(EB sutarties ex 182 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės susitaria d ėl S ąjungos asociacijos su ne Europos šalimis ir teritorijomis, kurios palaiko 
ypatingus santykius su Danija, Pranc ūzija, Nyderlandais ir Jungtine Karalyste. Šios šalys ir teritorijos 
(toliau – šalys ir teritorijos) išvardijamos II priede.  
Šios asociacijos tikslas – skatinti t ų šali ų ir teritorij ų ekonomin ę ir socialin ę pl ėtrą bei užmegzti 
glaudžius j ų tarpusavio ekonominius santykius ir su S ąjunga kaip visuma.  
Pagal šios Sutarties preambul ėje išd ėstytus principus asociacija pirmiausia turi b ūti naudinga ši ų šali ų 
ir teritorij ų gyventoj ų interesams ir gerovei, kad ekonomin ė, socialin ė ir kultū rin ė raida atitikt ų j ų 
siekius.  
199 straipsnis  
(EB sutarties ex 183 straipsnis)  
Asociacija siekiama ši ų uždavini ų: 
1. Prekybai su šalimis ir teritorijomis valstyb ės nar ės taiko t ą pat į režim ą, kok į jos pagal Sutartis 
nustato viena kitai.  
2. Kiekviena šalis ir teritorija prekybai su valstyb ėmis nar ėmis ir kitomis šalimis bei teritorijomis 
taiko tok į pat režim ą kaip ir Europos valstybei, su kuria palaiko ypatingus santykius.  
3. Valstyb ės nar ės prisideda prie investicij ų, kuri ų reikia šių šali ų ir teritorij ų laipsniškam vystymuisi.  
4. S ąjungos finansuojamoms investicijoms skelbiami konkursai ir pasi ūlymai yra lygiais pagrindais 
atviri visiems fiziniams ir juridiniams asmenims, kurie yra valstyb ės nar ės arba šali ų ir teritorij ų 
nacionaliniai subjektai.  
5. Valstybi ų nari ų santykiuose su šalimis ir teritorijomis pilie čių ir bendrovi ų arba firmų įsisteigimo 
teis ė be jokios diskriminacijos reglamentuojama pagal įsisteigimo teisei skirtame skyriuje išd ėstytas 
nuostatas ir tvark ą, atsižvelgiant į specialias nuostatas, nustatytas pagal 203 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/137
200 straipsnis  
(EB sutarties ex 184 straipsnis)  
1. Importo muitai šali ų ir teritorij ų kilm ės prek ėms, įvežamoms į valstybes nares, draudžiami taip, 
kaip draudžiami muitai valstybi ų nari ų tarpusavio prekyboje pagal Sutar čių nuostatas.  
2. Importo muitai prek ėms, įvežamoms į šalis ir teritorijas iš valstybi ų nari ų arba kitų šali ų ir 
teritorij ų, draudžiami pagal 30 straipsnio nuostatas.  
3. Ta čiau šalys ir teritorijos gali rinkti muitus savo pl ėtros ir industrializavimo reikm ėms arba savo 
biudžeto įplaukoms papildyti. 
Pirmesn ėje pastraipoje minimi muitai negali viršyti iš valstyb ės nar ės, su kuria šalis ar teritorija 
palaiko ypatingus santykius, importuojamoms prek ėms taikom ų muit ų. 
4. Šio straipsnio 2 dalis netaikoma šalims ir teritorijoms, kurios d ėl ypating ų joms privalom ų 
tarptautini ų įpareigojim ų jau taiko nediskriminacinį muit ų tarif ą. 
5. Muit ų prek ėms, importuojamoms į šalis ir teritorijas, įvedimas ar bet koks pakeitimas nei 
teisiškai, nei faktiškai, nei tiesiogiai ar netiesiogiai neturi diskriminuoti importo iš skirting ų valstybi ų 
nari ų. 
201 straipsnis  
(EB sutarties ex 185 straipsnis)  
Jei pritaikius 200 straipsnio 1 dal į muit ų, taikom ų prek ėms, įvežamoms iš tre čiosios šalies į šalį arba 
teritorij ą, dydis gali nukreipti prekybos sraut ą kurios nors valstyb ės nar ės nenaudai, ši gali prašyti 
Komisij ą pasi ūlyti kitoms valstyb ėms nar ėms imtis priemoni ų pad ėčiai pataisyti.  
202 straipsnis  
(EB sutarties ex 186 straipsnis)  
Atsižvelgiant į visuomen ės sveikatos, visuomen ės saugumo arba viešosios tvarkos nuostatas, darbuo ­
toj ų jud ėjimo iš šali ų ir teritorij ų į valstybes nares ir darbuotoj ų jud ėjimo iš valstybi ų nari ų į šalis ir 
teritorijas laisv ė reglamentuojama pagal 203 straipsn į priimtais aktais.LT C 83/138 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
203 straipsnis  
(EB sutarties ex 187 straipsnis)  
Remdamasi ši ų šali ų ir teritorij ų asociacijos su S ąjunga įgyta patirtimi ir Sutartyse nustatytais princi ­
pais, Taryba priimdama sprendim ą vieningai remdamasi Komisijos pasi ūlymu nustato šių šali ų ir 
teritorij ų asociacijos su S ąjunga išsamias taisykles ir tvark ą. Jei atitinkamas nuostatas priima Taryba 
pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, ji sprendžia vieningai, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasi ­
konsultavusi su Europos Parlamentu.  
204 straipsnis  
(EB sutarties ex 188 straipsnis)  
198–203 straipsni ų nuostatos Grenlandijai taikomos atsižvelgiant į konkre čias Grenlandijai skirtas 
nuostatas, išd ėstytas prie Sutar čių pridedamame Protokole d ėl Grenlandijai skirtų priemoni ų. 
PENKTOJI DALIS  
SĄJUNGOS IŠOR ĖS VEIKSMAI 
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS D ĖL S ĄJUNGOS IŠOR ĖS VEIKSM Ų 
205 straipsnis  
Sąjunga pagal ši ą dal į vykdomuose savo veiksmuose tarptautin ėje arenoje vadovaujasi principais, 
siekia tiksl ų ir veiksmus vykdo remdamasi bendrosiomis nuostatomis, kurie nurodyti Europos 
Sąjungos sutarties V antraštin ės dalies 1 skyriuje.  
II ANTRAŠTINĖ DALIS  
BENDRA PREKYBOS POLITIKA  
206 straipsnis  
(EB sutarties ex 131 straipsnis)  
Pagal 28–32 straipsnius sukurdama muit ų s ąjung ą, S ąjunga bendram labui prisideda prie darnaus 
pasaulio prekybos pl ėtojimo, laipsniško tarptautin ės prekybos ir tiesioginių užsienio investicij ų apri ­
bojim ų panaikinimo bei muit ų ir kit ų kliūč ių mažinimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/139
207 straipsnis  
(EB sutarties ex 133 straipsnis)  
1. Bendra prekybos politika grindžiama vienodais principais, ypa č kei čiant muit ų normas, sudarant 
susitarimus d ėl muit ų tarif ų ir prekybos, susijusius su prekyba prekė mis ir paslaugomis bei intelek ­
tin ės nuosavyb ės komerciniais aspektais, tiesiogin ėmis užsienio investicijomis, liberalizavimo prie ­
moni ų suvienodinimu, eksporto politika ir prekybos apsaugos priemon ėmis, pavyzdžiui, taikytinomis 
dempingo ar subsidij ų atveju. Bendra prekybos politika vykdoma vadovaujantis S ąjungos išor ės 
veiksm ų principais ir tikslais.  
2. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, 
patvirtina priemones, apibr ėžian čias bendros prekybos politikos įgyvendinimo sistem ą. 
3. Kai reikia der ėtis d ėl susitarim ų su viena arba keliomis treč iosiomis šalimis ar tarptautin ėmis 
organizacijomis ir juos sudaryti, taikomas 218 straipsnis, atsižvelgiant į šio straipsnio speciali ąsias 
nuostatas.  
Komisija teikia rekomendacijas Tarybai, kuri įgalioja Komisij ą prad ėti reikalingas derybas. Taryba ir 
Komisija yra atsakingos už tai, kad derybose pasiekti susitarimai atitikt ų S ąjungos vidaus politikos 
kryptis bei taisykles.  
Šias derybas Komisija veda konsultuodamasi su specialiu komitetu, Tarybos paskirtu pad ėti Komisijai 
atlikti ši ą užduot į, ir laikydamasi toki ų nurodym ų, kuriuos Taryba gali jai teikti. Komisija teikia 
reguliarias ataskaitas apie deryb ų eig ą specialiajam komitetui ir Europos Parlamentui.  
4. Sprendimus d ėl deryb ų ir 3 dalyje nurodyt ų susitarim ų sudarymo Taryba priima kvalifikuota 
bals ų dauguma.  
Taryba sprendžia vieningai d ėl deryb ų ir susitarim ų d ėl prekybos paslaugomis ir intelektin ės nuosa ­
vyb ės komercini ų aspekt ų, taip pat tiesiogini ų užsienio investicij ų srityse sudarymo, kai tokiuose 
susitarimuose įtvirtinamos nuostatos, pagal kurias vidaus taisykli ų pri ėmimui yra reikalingas bals ų 
vieningumas.  
Taryba taip pat sprendžia vieningai d ėl deryb ų ir susitarim ų sudarymo:  
a) prekybos kult ūros ir audiovizualin ėmis paslaugomis srityje, kai yra pavojus, kad šie susitarimai gali 
pakenkti S ąjungos kult ūrų ir kalbų įvairovei;  
b) prekybos socialin ėmis, švietimo ir sveikatos paslaugomis srityje, kai yra pavojus, kad šie susita ­
rimai gali labai sutrikdyti nacionalin į ši ų paslaug ų organizavim ą ir pakenkti valstybi ų nari ų atsa ­
komybei jas teikti.  
5. Deryboms ir tarptautini ų susitarim ų sudarymui transporto srityje taikomos Tre čiosios dalies VI 
antraštin ės dalies ir 218 straipsnio nuostatos.LT C 83/140 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
6. Naudojimasis šiuo straipsniu suteiktais įgaliojimais bendros prekybos politikos srityje neturi 
poveikio S ąjungos ir valstybi ų nari ų kompetencijos atskyrimui ir nesudaro prielaid ų valstybi ų nari ų 
įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų nuostat ų suderinimui, kai tokio suderinimo nereikalaujama Sutartyse.  
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BENDRADARBIAVIMAS SU TRE ČIOSIOMIS ŠALIMIS IR HUMANITARIN Ė PAGALBA  
1 SKYRIUS  
BENDRADARBIAVIMAS VYSTYMOSI LABUI  
208 straipsnis  
(EB sutarties ex 177 straipsnis)  
1. S ąjungos politika bendradarbiavimo vystymosi labui srityje vykdoma vadovaujantis S ąjungos 
išorės veiksm ų principais ir tikslais. S ąjungos ir valstybi ų nari ų bendradarbiavimo vystymosi labui 
politika papildo ir stiprina viena kitą . 
Sąjungos bendradarbiavimo vystymosi labui politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir 
panaikinti skurd ą. S ąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos 
politikos srityse, kurios gali tur ėti įtakos besivystan čioms šalims.  
2. S ąjunga ir valstyb ės nar ės laikosi įsipareigojim ų ir atsižvelgia į tikslus, kuriems jos pritar ė 
Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose tarptautin ėse organizacijose.  
209 straipsnis  
(EB sutarties ex 179 straipsnis)  
1. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, patvirtina prie ­
mones, b ūtinas bendradarbiavimo vystymosi labui politikai įgyvendinti, kurios gali b ūti siejamos su 
daugiamet ėmis bendradarbiavimo su besivystan čiomis šalimis programomis arba teminio pob ūdžio 
programomis.  
2. S ąjunga gali sudaryti bet kokius susitarimus su tre čiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarp ­
tautin ėmis organizacijomis, padedan čius siekti Europos S ąjungos sutarties 21 straipsnyje ir šios 
Sutarties 208 straipsnyje nurodytų tiksl ų. 
Pirmoji pastraipa nepažeidžia valstybių nari ų kompetencijos vesti derybas tarptautin ėse institucijose ir 
sudaryti susitarimus.  
3. Europos investicij ų bankas pagal savo statute nustatytas s ąlygas prisideda prie 1 dalyje nurodyt ų 
priemoni ų įgyvendinimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/141
210 straipsnis  
(EB sutarties ex 180 straipsnis)  
1. Siekdamos skatinti, kad j ų veiksmai papildyt ų vienas kit ą ir b ūtų veiksmingi, S ąjunga ir vals ­
tyb ės nar ės koordinuoja savo politik ą bendradarbiavimo vystymosi labui srityje ir konsultuojasi d ėl 
savo pagalbos program ų, taip pat ir tarptautin ėse organizacijose ir per tarptautines konferencijas. Jos 
gali imtis bendr ų veiksm ų. Prireikus valstyb ės nar ės prisideda prie S ąjungos pagalbos program ų 
įgyvendinimo.  
2. Komisija gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos šio straipsnio 1 dalyje nurodytam koor ­
dinavimui remti.  
211 straipsnis  
(EB sutarties ex 181 straipsnis)  
Atitinkamose savo kompetencijos srityse S ąjunga ir valstyb ės nar ės bendradarbiauja su treč iosiomis 
šalimis ir kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis.  
2 SKYRIUS  
EKONOMINIS, FINANSINIS IR TECHNINIS BENDRADARBIAVIMAS SU TRE ČIOSIOMIS ŠALIMIS  
212 straipsnis  
(EB sutarties ex 181a straipsnis)  
1. Nepažeisdama kit ų Sutar čių nuostat ų ir ypa č 208–211 straipsni ų nuostat ų S ąjunga įgyvendina 
ekonominio, finansinio ir techninio bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis, išskyrus besivystan čias 
šalis, ypa č finansin ės pagalbos, veiksmus. Tokie veiksmai atitinka S ąjungos bendradarbiavimo vysty ­
mosi labui politik ą ir yra vykdomi vadovaujantis jos išor ės veiksm ų principais ir tikslais. S ąjungos ir 
valstybi ų nari ų veiksmai vienas kit ą papildo ir sustiprina.  
2. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, patvirtina 1 dalies 
įgyvendinimui b ūtinas priemones.  
3. S ąjunga ir valstyb ės nar ės su tre čiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautin ėmis organi ­
zacijomis bendradarbiauja neperžengdamos savo atitinkamos kompetencijos rib ų. S ąjungos bendra ­
darbiavimo priemon ės gali b ūti S ąjungos ir atitinkam ų tre čiųjų šali ų susitarim ų dalyku.  
Pirmoji pastraipa nepažeidžia valstybi ų nari ų kompetencijos vesti derybas tarptautin ėse organizacijose 
ir sudaryti tarptautinius susitarimus.LT C 83/142 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
213 straipsnis  
Kai d ėl situacijos tre čiojoje šalyje S ąjungai reikia teikti skubi ą finansin ę pagalb ą, reikalingus spren ­
dimus, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, priima Taryba.  
3 SKYRIUS  
HUMANITARIN Ė PAGALBA 
214 straipsnis  
1. S ąjungos veiksmai humanitarin ės pagalbos srityje vykdomi vadovaujantis S ąjungos išor ės 
veiksm ų principais ir tikslais. Toki ų veiksm ų paskirtis – suteikti laikin ą pagalb ą ir param ą žmon ėms 
tre čiosiose šalyse, nukent ėjusiems nuo gaivalini ų nelaimi ų ar žmogaus sukelt ų katastrof ų, ir juos 
apsaugoti, siekiant patenkinti d ėl ši ų įvairi ų situacij ų atsiradusius humanitarinius poreikius. S ąjungos 
ir valstybi ų nari ų veiksmai vieni kitus papildo ir sustiprina.  
2. Humanitarin ės pagalbos veiksmai vykdomi laikantis tarptautin ės teis ės princip ų ir nešališkumo, 
neutralumo bei nediskriminavimo princip ų. 
3. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, patvirtina prie ­
mones, apibr ėžian čias S ąjungos humanitarin ės pagalbos veiksm ų įgyvendinimo sistem ą. 
4. S ąjunga gali sudaryti bet kokius susitarimus su tre čiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarp ­
tautin ėmis organizacijomis, padedan čius siekti šio straipsnio 1 dalyje ir Europos S ąjungos sutarties 21 
straipsnyje nurodytų tiksl ų. 
Pirmoji pastraipa nepažeidžia valstybių nari ų kompetencijos vesti derybas tarptautin ėse institucijose ir 
sudaryti susitarimus.  
5. Siekiant sukurti strukt ūrą jauniesiems europie čiams bendrai prisid ėti prie S ąjungos humanita ­
rin ės pagalbos veiksm ų, įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarin ės pagalbos korpusas. Europos 
Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, apibr ėžia šio 
korpuso veiklos taisykles ir tvark ą. 
6. Komisija gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos S ąjungos ir valstybi ų nari ų veiksm ų koor ­
dinavimui remti, kad S ąjungos ir šali ų humanitarin ės pagalbos priemon ės b ūtų veiksmingesn ės ir 
geriau papildyt ų viena kit ą. 
7. S ąjunga užtikrina, kad jos ir tarptautini ų organizacij ų bei institucij ų, ypa č įeinanč ių į Jungtini ų 
Taut ų sistem ą, humanitarin ės pagalbos veiksmai b ūtų koordinuojami ir suderinti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/143
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
RIBOJAN ČIOS PRIEMON ĖS 
215 straipsnis  
(EB sutarties ex 301 straipsnis)  
1. Kai sprendimas, priimtas pagal Europos S ąjungos sutarties V antraštin ės dalies 2 skyri ų, numato 
ekonomini ų ir finansini ų santyki ų su viena ar keletu tre čiųjų šali ų visišk ą nutraukim ą ar dalinį 
apribojim ą, Taryba kvalifikuota balsų dauguma, remdamasi bendru S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio 
užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pasi ūlymu, patvirtina reikiamas priemones. Apie 
tai ji praneša Europos Parlamentui.  
2. Kai pagal Europos S ąjungos sutarties V antraštin ės dalies 2 skyri ų priimtas sprendimas taip 
numato, Taryba pagal 1 dalyje nurodyt ą proced ūrą gali patvirtinti ribojan čias priemones, nukreiptas 
prieš fizinius ar juridinius asmenis, grupes ar nevalstybinius subjektus.  
3. Šiame straipsnyje nurodyti aktai apima reikalingas nuostatas d ėl teisinių apsaugos priemoni ų. 
V ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI  
216 straipsnis  
1. S ąjunga gali sudaryti susitarim ą su viena arba keliomis treč iosiomis šalimis arba tarptautin ėmis 
organizacijomis, kai tai yra numatyta Sutartyse arba kai susitarimo sudarymas yra b ūtinas norint 
Sąjungos politikos sri čių ribose pasiekti vien ą iš Sutartyse nurodyt ų tiksl ų, arba kai j į numato 
Sąjungos teisiškai privalomas aktas, arba kai jis gali tur ėti poveik į bendroms taisykl ėms ar keisti j ų 
apimt į. 
2. S ąjungos sudaryti susitarimai yra privalomi S ąjungos institucijoms ir valstyb ėms nar ėms. 
217 straipsnis  
(EB sutarties ex 310 straipsnis)  
Sąjunga su viena arba keleta tre čiųjų šali ų ar tarptautini ų organizacij ų gali sudaryti susitarimus steigti 
asociacij ą, numatan čią abipuses teises ir pareigas, bendr ą veikl ą ir speciali ą tvark ą. 
218 straipsnis  
(EB sutarties ex 300 straipsnis)  
1. Nepažeidžiant 207 straipsnyje nustatyt ų konkre čių nuostat ų, derybos dė l susitarim ų tarp 
Sąjungos ir tre čiųjų šali ų arba tarptautini ų organizacij ų vedamos ir jie sudaromi toliau išd ėstyta 
tvarka.LT C 83/144 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Taryba leidžia prad ėti derybas, priima derybinius nurodymus, leidžia pasirašyti ir sudaryti 
susitarimus.  
3. Kai numatytas sudaryti susitarimas išimtinai ar daugiausiai yra susij ęs su bendra užsienio ir 
saugumo politika, Komisija arba S ąjungos vyriausiasis į galiotinis užsienio reikalams ir saugumo 
politikai teikia rekomendacijas Tarybai, o ši priima sprendim ą, kuriuo įgalioja prad ėti derybas ir 
kuriuo, atsižvelgiant į numatyto sudaryti susitarimo dalyk ą, skiriamas S ąjungos derybų grup ės dery ­
bininkas arba vadovas.  
4. Taryba gali duoti nurodymus derybininkui ir paskirti special ų komitet ą, su kuriuo privaloma 
konsultuotis vedant derybas.  
5. Taryba, remdamasi derybininko pasi ūlymu, priima sprendim ą, kuriuo įgaliojama pasirašyti 
susitarim ą ir prireikus laikinai j į taikyti jam dar ne įsigaliojus.  
6. Taryba, remdamasi derybininko pasi ūlymu, priima sprendim ą d ėl susitarimo sudarymo.  
Išskyrus tuos atvejus, kai susitarimas išimtinai susijęs su bendra užsienio ir saugumo politika, Taryba 
priima sprendim ą d ėl susitarimo sudarymo:  
a) gavusi Europos Parlamento pritarim ą šiais atvejais:  
i) asociacijos sutartims;  
ii) susitarimui d ėl S ąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų 
apsaugos konvencijos;  
iii) susitarimams, nustatantiems konkre čią institucin ę strukt ūrą organizuojant bendradarbiavimo 
proced ūras; 
iv) susitarimams, turintiems svarbi ų padarini ų S ąjungos biudžetui;  
v) susitarimams, apimantiems sritis, kurioms taikoma įprasta teis ėkūros proced ūra arba speciali 
teis ėkūros proced ūra, kai reikia Europos Parlamento pritarimo.  
Skubiais atvejais Europos Parlamentas ir Taryba gali susitarti d ėl pritarimo termino;  
b) pasikonsultavusi su Europos Parlamentu kitais atvejais. Europos Parlamentas savo nuomon ę 
pateikia per tok į laik ą, kur į Taryba gali nustatyti atsižvelgdama į reikalo skubum ą. Nepateikus 
nuomon ės per t ą laik ą, Taryba gali spr ęsti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/145
7. Sudarydama susitarimą , Taryba gali, nukrypdama nuo 5, 6 ir 9 dalių nuostat ų, įgalioti derybi ­
nink ą S ąjungos vardu patvirtinti susitarimo pakeitimus, kai susitarimas numato, kad jie turi b ūti 
priimami pagal supaprastint ą proced ūrą arba kai juos priima pagal t ą susitarim ą įsteigtas organas. 
Taryba gali tokiam įgaliojimui nustatyti konkreč ias s ąlygas.  
8. Laikydamasi tos tvarkos Taryba visais atvejais sprendžia kvalifikuota bals ų dauguma.  
Ta čiau ji sprendžia vieningai, kai susitarimas priklauso sri čiai, kurioje S ąjungos aktams priimti reikia 
bals ų vieningumo, taip pat ir sudarant asociacijos susitarimus ir 212 straipsnyje nurodytus susita ­
rimus su valstyb ėmis kandidat ėmis. Taryba taip pat sprendžia vieningai d ėl susitarimo d ėl S ąjungos 
prisijungimo prie Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencijos; sprendimas d ėl 
šio susitarimo sudarymo įsigalioja tik po to, kai j į pagal savo atitinkamas konstitucines nuostatas 
patvirtina valstyb ės nar ės. 
9. Taryba, remdamasi Komisijos ar S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo 
politikai pasi ūlymu, priima sprendim ą, kuriuo sustabdomas susitarimo taikymas ir nustatomos pozi ­
cijos, kurios S ąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti 
teisinę gali ą turin čius aktus, išskyrus aktus, papildan čius arba pakei čian čius susitarimo institucin ę 
strukt ūrą. 
10. Europos Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais šios proced ūros etapais.  
11. Valstyb ė nar ė, Europos Parlamentas, Taryba ar Komisija gali gauti Teisingumo Teismo 
nuomon ę d ėl to, ar numatytas sudaryti susitarimas yra suderinamas su Sutar čių nuostatomis. Jei 
Teismo nuomon ė yra neigiama, numatytas sudaryti susitarimas negali įsigalioti, jei jis n ėra iš dalies 
keistas arba Sutarys n ėra perži ūrėtos.  
219 straipsnis  
(EB sutarties ex 111 straipsnio 1–3 ir 5 dalys)  
1. Nukrypdama nuo 218 straipsnio Taryba, remdamasi Europos centrinio banko rekomendacija 
arba Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos centriniu banku, stengdamasi, kad b ūtų 
pasiektas bendras sutarimas, atitinkantis kain ų stabilumo palaikymo tikslą , gali sudaryti oficialius 
susitarimus d ėl euro valiutos kurso sistemos tre čiųjų valstybi ų valiut ų atžvilgiu. Pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu, Taryba sprendžia vieningai ir pagal 3 dalyje numatyt ą tvark ą. 
Taryba, remdamasi Europos centrinio banko rekomendacija arba Komisijos rekomendacija ir pasi ­
konsultavusi su Europos centriniu banku, stengdamasi, kad b ūtų pasiektas bendras sutarimas, atitin ­
kantis tiksl ą – kain ų stabilum ą, gali nustatyti, pakeisti, ar panaikinti euro centrin į kurs ą valiutos 
sistemoje. Apie euro centrinio kurso nustatym ą, pakeitim ą ar panaikinim ą Tarybos pirmininkas 
informuoja Europos Parlament ą.LT C 83/146 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Jeigu n ėra 1 dalyje nurodytos valiutos kurso sistemos, skirtos vienai ar keletai tre čiųjų valstybi ų 
valiut ų, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos centriniu banku 
arba remdamasi Europos centrinio banko rekomendacija, gali suformuluoti bendras valiutos kurso 
politikos ši ų valiut ų atžvilgiu kryptis. Tokios bendros kryptys nepažeidžia svarbiausio ECBS tikslo 
palaikyti kain ų stabilum ą. 
3. Nukrypdama nuo 218 straipsnio, kai S ąjungai reikia derė tis su viena ar keliomis tre čiosiomis 
valstybėmis ar tarptautin ėmis organizacijomis d ėl susitarim ų, susijusi ų su pinig ų ar užsienio valiutos 
kurso režimo reikalais, Taryba, remdamasi Komisi jos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos 
centriniu banku, sprendžia d ėl deryb ų organizavimo priemoni ų ir toki ų susitarim ų sudarymo. Šie 
sprendimai garantuoja, kad S ąjunga išreiškia bendr ą pozicij ą. Komisija visokeriopai dalyvauja dery ­
bose. 
4. Nepažeisdamos S ąjungos kompetencijos ir S ąjungos susitarim ų d ėl Ekonomin ės ir pinig ų 
sąjungos, valstyb ės nar ės gali vesti derybas tarptautin ėse organizacijose ir sudaryti tarptautinius 
susitarimus.  
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
SĄJUNGOS SANTYKIAI SU TARPTAUTIN ĖMIS ORGANIZACIJOMIS IR TRE ČIOSIOMIS ŠALIMIS BEI 
SĄJUNGOS DELEGACIJOS  
220 straipsnis  
(EB sutarties ex 302–304 straipsniai)  
1. S ąjunga visais tinkamais b ūdais bendradarbiauja su Jungtini ų Taut ų organais ir jos specializuo ­
tomis agent ūromis, Europos Taryba, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija, Ekono ­
minio bendradarbiavimo ir pl ėtros organizacija.  
Sąjunga taip pat palaiko tinkamus ryšius su kitomis tarptautin ėmis organizacijomis.  
2. S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisija atsako už 
šio straipsnio įgyvendinim ą. 
221 straipsnis  
1. S ąjungos delegacijos treč iosiose šalyse ir tarptautin ėse organizacijose atstovauja S ąjungai.  
2. S ąjungos delegacijos yra S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 
prieži ūroje. Jos veikia glaudžiai bendradarbiaudamos su valstybi ų nari ų diplomatin ėmis ir konsuli ­
nėmis atstovyb ėmis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/147
VII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
SOLIDARUMO S ĄLYGA  
222 straipsnis 
1. S ąjunga ir valstyb ės nar ės veikia bendrai ir solidariai, jei kuri nors valstyb ė nar ė patirt ų teroro 
akt ą, gaivalin ę nelaim ę ar žmogaus sukeltą katastrofą . S ąjunga sutelkia visas savo turimas priemones, 
įskaitant valstybi ų nari ų jos dispozicijon perduotus karinius išteklius, siekdama:  
a) — užkirsti keli ą terorizmo gr ėsmei valstybi ų nari ų teritorijose;  
— apsaugoti demokratines institucijas ir civilius gyventojus nuo galimo teroro akto;  
— teroro akt ą patyrusiai valstybei narei teikti pagalb ą jos teritorijoje jos politin ės valdžiosinsti ­
tucij ų prašymu;  
b) gaivalin ę nelaim ę ar žmogaus sukeltą katastrof ą patyrusiai valstybei narei teikti pagalb ą jos teri ­
torijoje jos politinės valdžios institucij ų prašymu.  
2. Valstybei narei patyrus teroro akt ą, gaivalin ę nelaim ę arba žmogaus sukeltą katastrof ą, jos 
politin ės valdžios institucij ų prašymu kitos valstyb ės nar ės teikia jai pagalbą . Šiuo tikslu Taryboje 
valstybės nar ės tarpusavyje suderina savo veiksmus.  
3. Remiantis bendru Komisijos ir S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo 
politikai pasi ūlymu, Tarybos priimtame sprendime patvirtinamos priemon ės, skirtos S ąjungai įgyven ­
dinti ši ą solidarumo są lyg ą. Taryba sprendžia pagal Europos S ąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dal į, 
kai šis sprendimas yra gynybinio pob ūdžio. Apie tai pranešama Europos Parlamentui.  
Šios dalies taikymo tikslais ir nepažeidžiant 240 straipsnio, Tarybai padeda Politinis ir saugumo 
komitetas remdamasis bendros saugumo ir gynybos politikos kontekste išpl ėtotomis strukt ūromis 
ir 71 straipsnyje nurodytas komitetas, kurie prireikus pateikia bendras nuomones.  
4. Siekdama sudaryti s ąlygas S ąjungai ir jos valstyb ėms nar ėms imtis efektyvi ų veiksm ų, Europos 
Vadov ų Taryba reguliariai vertina gr ėsmes, su kuriomis susiduria S ąjunga.LT C 83/148 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
ŠEŠTOJI DALIS  
INSTITUCIN ĖS IR FINANSIN ĖS NUOSTATOS 
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
INSTITUCIJAS REGLAMENTUOJAN ČIOS NUOSTATOS  
1 SKYRIUS  
INSTITUCIJOS  
1 SKIRSNIS  
EUROPOS PARLAMENTAS  
223 straipsnis  
(EB sutarties ex 190 straipsnio 4 ir 5 dalys)  
1. Europos Parlamentas parengia pasi ūlym ą d ėl b ūtin ų nuostat ų, kad jo narius b ūtų galima išrinkti 
remiantis tiesiogine visuotine rinkim ų teise, pri ėmimo pagal visose valstyb ėse nar ėse taikom ą vienodą 
tvark ą arba pagal visoms valstyb ėms nar ėms bendrus principus.  
Taryba, spr ęsdama vieningai pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir gavusi Europos Parlamento j į 
sudaran čių nari ų bals ų dauguma pareikšt ą pritarim ą, nustato b ūtinas nuostatas. Šios nuostatos įsiga ­
lioja po to, kai jas pagal savo atitinkamas konstitucines nuostatas patvirtina valstyb ės nar ės. 
2. Savo iniciatyva priimdamas reglamentus pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą Europos Parla ­
mentas, papraš ęs Komisijos nuomon ės ir pritarus Tarybai, patvirtina nuostatus ir bendras s ąlygas, 
reglamentuojan čias jo nari ų pareigas. Visoms su nari ų arba buvusi ų nari ų apmokestinimu susijusioms 
taisyklėms ar są lygoms patvirtinti reikalingas Tarybos bals ų vieningumas.  
224 straipsnis  
(EB sutarties ex 191 straipsnio antroji pastraipa)  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, priimdami reglamentus 
priima reglamentus, Europos lygmeniu reglamentuojan čius politines partijas, nurodytas Europos 
Sąjungos sutarties 10 straipsnio 4 dalyje, ypa č j ų finansavimo taisykles.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/149
225 straipsnis  
(EB sutarties ex 192 straipsnio antroji pastraipa)  
Europos Parlamentas, spr ęsdamas j į sudaran čių nari ų bals ų dauguma, gali paprašyti, kad Komisija 
pateikt ų bet kok į atitinkam ą pasi ūlym ą klausimais, kuriais, jo nuomone, Sutartims įgyvendinti reika ­
lingas S ąjungos teis ės aktas. Jeigu Komisija nepateikia pasi ūlymo, apie priežastis ji praneša Europos 
Parlamentui.  
226 straipsnis  
(EB sutarties ex 193 straipsnis)  
Atlikdamas savo pareigas, Europos Parlamentas ketvirtadalio j į sudaran čių nari ų prašymu gali sudaryti 
laikin ąjį Tyrimo komitet ą, kuris, nepažeisdamas kitoms institucijoms ar organams Sutartimis suteikt ų 
įgaliojim ų, tirtų įtariamus pažeidimus ar netinkam ą administravim ą įgyvendinant S ąjungos teis ę, 
išskyrus atvejus, kai tuos įtariamus faktus nagrin ėja teismas, ir tol, kol bus baigtas tos bylos teisminis 
nagrin ėjimas.  
Pateik ęs savo ataskait ą, laikinasis Tyrimo komitetas nustoja veikti.  
Išsamias naudojim ąsi tyrimo teise reglamentuojan čias nuostatas nustato Europos Parlamentas, priim ­
damas reglament ą savo iniciatyva pagal speciali ą teis ėk ūros proced ūrą, gav ęs Tarybos ir Komisijos 
pritarim ą. 
227 straipsnis  
(EB sutarties ex 194 straipsnis)  
Kiekvienas S ąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstyb ėje nar ėje gyvenantis ar savo registruot ą 
buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teis ę individualiai arba kartu su kitais pilie čiais ar 
asmenimis pateikti Europos Parlamentui peticij ą bet kokiu reikalu, priklausan čiu S ąjungos veiklos 
sritims ir turin čiu jam ar jai tiesiogin į poveik į. 
228 straipsnis  
(EB sutarties ex 195 straipsnis)  
1. Europos Parlamento išrinktas Europos ombudsmenas turi įgaliojimus priimti kiekvieno 
Sąjungos pilie čio arba kiekvieno valstyb ėje nar ėje gyvenan čio ar savo registruot ą buveinę turin čio 
fizinio arba juridinio asmens skundus d ėl netinkamo administravimo atvej ų S ąjungos institucij ų ar 
įstaig ų veikloje, išskyrus Europos S ąjungos Teisingumo Teism ą, kai šis vykdo teismines funkcijas. Jis 
tokius skundus nagrin ėja ir d ėl j ų parengia pranešim ą. 
Eidamas savo pareigas, ombudsmenas, jo nuomone, reikalingus tyrimus atlieka arba savo paties 
iniciatyva, arba remdamasis jam tiesiogiai ar per Europos Parlamento nar į pateiktais skundais, 
išskyrus atvejus, kai įtariamieji faktai yra ar buvo nagrin ėjami teismine tvarka. Tais atvejais, kaiLT C 83/150 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
ombudsmenas nustato netinkamo administravimo atvejį , jis šiuo reikalu kreipiasi į atitinkam ą insti ­
tucij ą, įstaig ą ar organ ą, kuris per tris m ėnesius privalo informuoti j į apie savo poži ūrį. Paskui 
ombudsmenas siun čia pranešim ą Europos Parlamentui ir atitinkamai institucijai, įstaigai ar organui. 
Skund ą pateikęs asmuo informuojamas apie toki ų tyrim ų rezultatus.  
Ombudsmenas Europos Parlamentui pateikia met ų pranešim ą apie savo tyrim ų rezultatus.  
2. Ombudsmenas renkamas po kiekvien ų Europos Parlamento rinkim ų visai Parlamento kaden ­
cijai. Ombudsmenas gali b ūti renkamas kitai kadencijai.  
Europos Parlamento prašymu Teisingumo Teismas gali ombudsmen ą atleisti, jei jis nebeatitinka šioms 
pareigoms keliam ų reikalavim ų arba yra kaltas padar ęs sunk ų nusižengim ą. 
3. Eidamas savo pareigas, ombudsmenas yra visiškai nepriklausomas. Eidamas savo pareigas, jis 
nesiekia gauti ir nepriima jokios vyriausyb ės, institucijos, įstaigos ar organo nurodym ų. Per savo 
kadencij ą ombudsmenas negali tur ėti jokio kito mokamo ar nemokamo darbo.  
4. Savo iniciatyva priimdamas reglamentus pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą Europos Parla ­
mentas, pasiteirav ęs Komisijos nuomon ės ir gav ęs Tarybos patvirtinim ą, nustato ombudsmeno 
pareig ų atlikim ą reglamentuojan čius nuostatus ir bendras s ąlygas.  
229 straipsnis  
(EB sutarties ex 196 straipsnis)  
Europos Parlamentas renkasi į metines sesijas. Nešaukiamas jis susirenka antr ąjį kovo m ėnesio 
antradien į. 
Daugumos j į sudaran čių nari ų, Tarybos arba Komisijos prašymu Europos Parlamentas gali rinktis 
neeilini ų sesij ų laikotarpiams.  
230 straipsnis  
(EB sutarties ex 197 straipsnio tre čioji ir ketvirtoji pastraipos)  
Komisija gali dalyvauti visuose posėdžiuose ir jai paprašius yra išklausoma.  
Komisija žodžiu arba raštu atsako į Europos Parlamento ar jo nari ų jai pateiktus klausimus.  
Europos Vadov ų Tarybos darbo tvarkos taisykl ėse ir Tarybos darbo tvarkos taisykl ėse nustatytomis 
sąlygomis Europos Parlamentas išklauso Europos Vadov ų Taryb ą bei Taryb ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/151
231 straipsnis  
(EB sutarties ex 198 straipsnis)  
Išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip, Europos Parlamentas priima sprendimus atiduotų 
bals ų dauguma.  
Kvorumo dydį nustato Darbo tvarkos taisykl ės. 
232 straipsnis  
(EB sutarties ex 199 straipsnis)  
Europos Parlamentas savo narių bals ų dauguma priima savo Darbo tvarkos taisykles.  
Europos Parlamento pos ėdži ų medžiaga skelbiama Sutartyse ir jo Darbo tvarkos taisykl ėse nustatyta 
tvarka.  
233 straipsnis  
(EB sutarties ex 200 straipsnis)  
Europos Parlamentas viešame posė dyje apsvarsto Komisijos jam pateikt ą bendr ą met ų pranešim ą. 
234 straipsnis  
(EB sutarties ex 201 straipsnis)  
Jei Europos Parlamente si ūloma pareikšti nepasitik ėjim ą Komisijos veikla, balsuoti d ėl sprendimo jis 
gali tik pra ėjus ne mažiau kaip trims dienoms po tokio pasi ūlymo pateikimo ir tik atviru balsavimu.  
Jei pasi ūlymas pareikšti nepasitik ėjim ą priimamas dviem tre čdaliais atiduot ų bals ų, sudaran čių vis ų 
Europos Parlamento nari ų daugum ą, Komisijos nariai turi atsistatydinti kolektyviai, o S ąjungos 
vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai atsistatydina iš pareig ų Komisijoje. 
Jie lieka eiti pareigas ir toliau tvarko einamuosius reikalus tol, kol yra pakei čiami pagal Europos 
Sąjungos sutarties 17 straipsnio nuostatas. Šiuo atveju Komisijos nari ų, paskirt ų juos pakeisti, kaden ­
cija baigiasi t ą dien ą, kuri ą b ūtų pasibaigusi įpareigot ų kolektyviai atsistatydinti Komisijos nari ų 
kadencija.  
2 SKIRSNIS  
EUROPOS VADOV Ų TARYBA  
235 straipsnis  
1. Balsuojant kiekvienas Europos Vadov ų Tarybos narys gali taip pat atstovauti kitam Tarybos 
nariui, bet ne daugiau kaip vienam.LT C 83/152 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Tais atvejai, kai Europos Vadov ų Taryba sprendžia kvalifikuota bals ų dauguma, taikomos Europos 
Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalis ir šios Sutarties 238 straipsnio 2 dalis. Europos Vadov ų 
Taryboje jos pirmininkas ir Komisijos pirmininkas nebalsuoja.  
Dalyvaujan čių nari ų arba j ų atstov ų susilaikymas balsuojant neužkerta kelio Europos Vadov ų Tarybai 
priimti sprendimus, kurie turi b ūti priimti vieningai.  
2. Europos Vadov ų Taryba gali kviesti Europos Parlamento pirminink ą, kad j į išklausyt ų. 
3. Sprendimus proced ūriniais klausimais ir d ėl savo Darbo tvarkos taisykli ų pri ėmimo Europos 
Vadov ų Taryba priima paprasta bals ų dauguma.  
4. Europos Vadov ų Tarybai padeda Tarybos generalinis sekretoriatas.  
236 straipsnis  
Europos Vadov ų Taryba sprendžia kvalifikuota bals ų dauguma:  
a) priimdama sprendimą , nustatant į Tarybos sudėč ių s ąrašą , išskyrus Bendr ųjų reikal ų tarybos ir 
Užsienio reikal ų tarybos sud ėtis, pagal Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dal į; 
b) priimdama sprendim ą d ėl įvairios sudėties Tarybos, išskyrus Užsienio reikal ų tarybos sudėt į, pagal 
Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 9 dal į, pirmininkavimo.  
3 SKIRSNIS  
TARYBA  
237 straipsnis  
(EB sutarties ex 204 straipsnis)  
Taryba renkasi šaukiama savo pirmininko iniciatyva arba vieno iš jos nari ų ar Komisijos prašymu.  
238 straipsnis  
(EB sutarties ex 205 straipsnio 1 ir 2 dalys)  
1. Tais atvejais, kai Taryba sprendimus privalo priimti paprasta bals ų dauguma, ji sprendimus 
priima j ą sudaran čių nari ų bals ų dauguma.  
2. Nukrypstant nuo Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies, nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. 
ir laikantis nuostatų , nustatyt ų Protokole d ėl pereinamojo laikotarpio nuostat ų, kai Taryba sprendžia 
nesiremdama Komisijos arba S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikaiLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/153
pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama kaip lygi ne mažiau kaip 72 % Tarybos nari ų, 
atstovaujan čių valstyb ėms nar ėms, kuri ų gyventojai sudaro ne mažiau kaip 65 % S ąjungos gyventoj ų. 
3. Nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. ir laikantis nuostat ų, nustatyt ų Protokole d ėl pereinamojo laiko ­
tarpio nuostat ų, tuomet, kai taikant Sutartis, balsavime dalyvauja ne visi Tarybos nariai, kvalifikuota 
bals ų dauguma apibr ėžiama taip:  
a) Kvalifikuot ą bals ų daugum ą sudaro ne mažiau kaip 55 % Tarybos nari ų, atstovaujan čių dalyvau ­
jan čioms valstyb ėms nar ėms, kuri ų gyventojai sudaro ne mažiau kaip 65 % ši ų valstybi ų gyven ­
toj ų. 
Sprendim ą blokuojan čią mažum ą turi sudaryti bent minimalus Tarybos nari ų, atstovaujan čių 
daugiau kaip 35 % dalyvaujan čių valstybi ų nari ų gyventoj ų, skai čius prid ėjus vien ą nar į, o jos 
nesudarius, laikoma, kad pasiekta kvalifikuota bals ų dauguma.  
b) Nukrypstant nuo a punkto, kai Taryba sprendžia nesiremdama Komisijos ar S ąjungos vyriausiojo 
įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma apibr ė­ 
žiama kaip lygi ne mažiau kaip 72 % Tarybos nari ų, atstovaujan čių dalyvaujan čioms valstyb ėms 
nar ėms, kuri ų gyventojai sudaro ne mažiau kaip 65 % ši ų valstybi ų gyventoj ų. 
4. Dalyvaujan čių Tarybos nari ų arba j ų atstov ų susilaikymas balsuojant neužkerta kelio Tarybai 
priimti aktus, kurie turi b ūti priimti vieningai.  
239 straipsnis  
(EB sutarties ex 206 straipsnis)  
Balsuojant kiekvienas Tarybos narys gali taip pat atstovauti kitam Tarybos nariui, bet ne daugiau kaip 
vienam.  
240 straipsnis  
(EB sutarties ex 207 straipsnis)  
1. Iš valstybi ų nari ų vyriausybi ų nuolatini ų atstov ų sudarytas komitetas yra atsakingas už Tarybos 
darbo rengim ą ir Tarybos jam pavest ų užduo čių atlikim ą. Tarybos darbo tvarkos taisykl ėse numaty ­
tais atvejais komitetas gali priimti proced ūrinius sprendimus.  
2. Tarybai padeda generalinis sekretoriatas, už kurio veikl ą yra atsakingas Tarybos paskirtas gene ­
ralinis sekretorius.  
Taryba paprasta bals ų dauguma sprendžia d ėl generalinio sekretoriato organizavimo.  
3. Taryba sprendžia paprasta balsų dauguma d ėl proced ūrini ų klausim ų ir patvirtindama savo 
Darbo tvarkos taisykles.LT C 83/154 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
241 straipsnis  
(EB sutarties ex 208 straipsnis)  
Taryba, spr ęsdama paprasta bals ų dauguma, gali Komisijos prašyti atlikti bet kur į tyrim ą, jos 
nuomone, pageidautin ą siekiant bendr ų tikslų , ir pateikti jai atitinkamus pasi ūlymus. Jeigu Komisija 
nepateikia pasi ūlymo, apie priežastis ji praneša Tarybai.  
242 straipsnis  
(EB sutarties ex 209 straipsnis)  
Taryba, spr ęsdama paprasta balsų dauguma, pasikonsultavusi su Komisija, patvirtina Sutartyse nusta ­
tyt ų komitetų veiklos nuostatus.  
243 straipsnis  
(EB sutarties ex 210 straipsnis)  
Taryba nustato Europos Vadov ų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko, S ąjungos vyriausiojo 
įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijos nari ų, Europos S ąjungos Teisingumo 
Teismo pirminink ų, nari ų bei kanclerių ir Tarybos generalinio sekretoriaus algas, išmokas ir pensijas. 
Ji taip pat nustato bet kokias vietoj darbo užmokes čio mokamas išmokas.  
4 SKIRSNIS  
KOMISIJA  
244 straipsnis  
Pagal Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio 5 dal į Komisijos nariai parenkami pagal Europos 
Vadov ų Tarybos vieningu sprendimu nustatyt ą rotacijos sistem ą, grindžiam ą šiais principais:  
a) valstyb ės nar ės laikomos visiškai lygiomis nustatant jų pilie čių kadencijos Komisijoje eil ės tvark ą ir 
laik ą; tod ėl vienos valstyb ės nar ės pilie čių bendras kadencij ų skai čius nuo kitos valstyb ės nar ės 
pilie čių bendro kadencij ų skai čiaus niekada negali skirtis daugiau kaip viena kadencija;  
b) laikantis a punkto, kiekviena paskesn ė Komisija sudaroma taip, kad deramai atspind ėtų vis ų 
valstybi ų nari ų demografin į ir geografin į diapazon ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/155
245 straipsnis  
(EB sutarties ex 213 straipsnis)  
Komisijos nariai susilaiko nuo bet kokios su savo pareig ų pob ūdžiu nesuderinamos veiklos. Valstyb ės 
nar ės gerbia j ų nepriklausomum ą ir nesiekia paveikti j ų, kai jie atlieka savo užduotis.  
Per savo kadencij ą Komisijos nariai negali tur ėti jokio kito mokamo ar nemokamo darbo. Prad ėdami 
eiti savo pareigas jie iškilmingai pasižada per savo kadencij ą ir jai pasibaigus gerbti su savo parei ­
gomis susijusius įsipareigojimus, ypa č savo pareig ą s ąžiningai ir apdairiai elgtis nustoj ę eiti šias 
pareigas, sutikdami eiti tam tikras skiriam ąsias pareigas ar gauti tam tikr ą naud ą. Pažeidus šiuos 
įsipareigojimus, Teisingumo Teismas, Tarybai, sprendžiant paprasta bals ų dauguma, ar Komisijai 
kreipusis, gali nuspr ęsti, kad atitinkamas narys, atsižvelgiant į aplinkybes, arba atstatydinamas 
pagal 247 straipsn į, arba netenka teis ės į pensij ą ar kitas j ą pakei čian čias išmokas.  
246 straipsnis  
(EB sutarties ex 215 straipsnis)  
Išskyrus įprasto pakeitimo ar mirties atvej į, Komisijos narys savo pareigas nustoja eiti, kai atsistaty ­
dina arba yra atstatydinamas.  
Į d ėl atsistatydinimo, atstatydinimo ar mirties atsiradusi ą laisv ą viet ą likusiam to nario kadencijos 
laikui Taryba bendru sutarimu su Komisijos pirmininku, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir 
pagal Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje nurodytus kriterijus, 
paskiria nauj ą tos pa čios pilietyb ės nar į. 
Taryba, remdamasi Komisijos pirmininko pasi ūlymu, gali vieningai nuspr ęsti į toki ą laisv ą viet ą nieko 
nebeskirti, ypa č tada, kai iki nario kadencijos pabaigos yra lik ę mažai laiko.  
Atsistatydinimo, atstatydinimo ar mirties atveju pirmininkas kei čiamas likusiam jo kadencijos laikui. 
Pirmininkas keič iamas Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalies pirmojoje pastraipoje nusta ­
tyta tvarka.  
Atsistatydinimo, atstatydinimo ar mirties atveju S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir 
saugumo politikai pakei čiamas likusiam kadencijos laikui pagal Europos S ąjungos sutarties 18 
straipsnio 1 dal į. 
Vis ų Komisijos nari ų atsistatydinimo atveju jie lieka eiti savo pareigas ir toliau tvarko einamuosius 
reikalus tol, kol yra pakei čiami likusiam kadencijos laikui pagal Europos S ąjungos sutarties 17 
straipsn į.LT C 83/156 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
247 straipsnis  
(EB sutarties ex 216 straipsnis)  
Jei kuris nors Komisijos narys nebeatitinka šioms pareigoms keliam ų reikalavim ų arba yra kaltas 
padar ęs sunk ų nusižengim ą, Teisingumo Teismas, Tarybai, sprendžiant paprasta bals ų dauguma, ar 
Komisijai kreipusis, gali j į atstatydinti.  
248 straipsnis  
(EB sutarties ex 217 straipsnio 2 dalis)  
Nepažeidžiant Europos S ąjungos sutarties 18 straipsnio 4 dalies, Komisijai priklausan čias atlikti 
pareigas strukt ūriškai padalija ir jos nariams paskirsto jos pirmininkas pagal min ėtos sutarties 17 
straipsnio 6 dal į. Komisijos nariai atlieka pareigas, kurias, vadovaudamasis jam suteiktais įgaliojimais, 
jiems paveda pirmininkas.  
249 straipsnis  
(EB sutarties ex 218 straipsnio 2 dalis ir ex 212 straipsnis)  
1. Komisija patvirtina savo Darbo tvarkos taisykles, kad užtikrint ų, jog ji ir jos padaliniai veiks. Ji 
užtikrina, kad šios taisykl ės b ūtų paskelbtos.  
2. Komisija kasmet ne v ėliau kaip likus vienam m ėnesiui iki Europos Parlamento sesijos pradžios 
paskelbia bendr ą pranešim ą apie S ąjungos veiklą . 
250 straipsnis  
(EB sutarties ex 219 straipsnis)  
Komisija sprendžia savo nari ų bals ų dauguma.  
Kvorumo dydis nustatomas Darbo tvarkos taisykl ėse.  
5 SKIRSNIS  
EUROPOS S ĄJUNGOS TEISINGUMO TEISMAS  
251 straipsnis  
(EB sutarties ex 221 straipsnis)  
Teisingumo Teismas dirba susirink ęs į teis ėjų kolegijas arba sudar ęs Didži ąją kolegij ą pagal šiam 
tikslui Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statute nustatytas taisykles.  
Statute nustatytais atvejais Teisingumo Teismas gali pos ėdžiauti ir visos sud ėties.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/157
252 straipsnis  
(EB sutarties ex 222 straipsnis)  
Teisingumo Teismui padeda aštuoni generaliniai advokatai. Teisingumo Teismo prašymu Taryba, 
spr ęsdama vieningai, gali padidinti generalini ų advokat ų skai čių. 
Generalinio advokato pareiga – viešame pos ėdyje visiškai nešališkai ir nepriklausomai teikti moty ­
vuot ą išvad ą d ėl byl ų, kuriose pagal Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statut ą jis turi dalyvauti.  
253 straipsnis  
(EB sutarties ex 223 straipsnis)  
Teisingumo Teismo teis ėjai ir generaliniai advokatai parenkami iš asmen ų, kuri ų nepriklausomumas 
nekelia abejoni ų ir kurie tenkina atitinkamos j ų šalies reikalavimus, keliamus aukš čiausioms teis ėjo 
pareigoms, arba yra pripažintos kompetencijos teis ės specialistai; valstybių nari ų vyriausybi ų bendru 
sutarimu jie skiriami šešeri ų met ų kadencijai pasikonsultavus su 255 straipsnyje numatytu komitetu.  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statute nustatytomis s ąlygomis kas treji metai yra kei čiama 
dalis teis ėjų ir generalinių advokat ų. 
Teisingumo Teismo pirminink ą teis ėjai renka iš savo nari ų trej ų met ų kadencijai. Jis gali b ūti perren ­
kamas kitai kadencijai.  
Baig ę kadencij ą teis ėjai ir generaliniai advokatai gali b ūti paskiriami kitai kadencijai.  
Teisingumo Teismas skiria savo kancler į ir nustato jo tarnyb ą reglamentuojan čias taisykles.  
Teisingumo Teismas nustato savo proced ūros reglament ą. Š į reglamentą patvirtina Taryba.  
254 straipsnis  
(EB sutarties ex 224 straipsnis)  
Bendrojo Teismo teis ėjų skai čius nustatomas Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statute. Statute 
gali b ūti nustatyta, kad Bendrajam Teismui padeda generaliniai advokatai.  
Bendrojo Teismo nariai parenkami iš asmen ų, kuri ų nepriklausomumas nekelia abejoni ų ir kurie 
tenkina aukštoms teis ėjo pareigoms keliamus reikalavimus. Valstybių nari ų vyriausybi ų bendru suta ­
rimu jie skiriami šešeri ų met ų kadencijai pasikonsultavus su 255 straipsnyje numatytu komitetu. 
Sud ėtis kas treji metai iš dalies atnaujinama. Baig ę kadencij ą nariai gali b ūti paskiriami kitai kaden ­
cijai.LT C 83/158 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Bendrojo Teismo pirminink ą teis ėjai renka iš savo nari ų trej ų met ų kadencijai. Jis gali b ūti perren ­
kamas kitai kadencijai.  
Bendrasis Teismas skiria savo kancler į ir nustato jo tarnyb ą reglamentuojan čias taisykles.  
Bendrasis Teismas, Teisingumo Teismo pritarimu nustato savo proced ūros reglament ą. Šį reglament ą 
patvirtina Taryba.  
Jeigu Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statutas nenustato kitaip, Sutar čių nuostatos, susijusios su 
Teisingumo Teismu, taikomos ir Bendrajam Teismui.  
255 straipsnis  
Steigiamas komitetas, kuris, prieš valstybi ų nari ų vyriausyb ėms skiriant, kaip nurodyta 253 ir 254 
straipsniuose, Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teis ėją ir generalin į advokat ą, pateikia 
nuomon ę d ėl kandidat ų tinkamumo eiti tas pareigas.  
Komitet ą sudaro septyni asmenys, kurie yra parenkami iš buvusi ų Teisingumo Teismo ir Bendrojo 
Teismo nari ų, nacionalini ų aukš čiausi ųjų teism ų nari ų, pripažintos kompetencijos teisinink ų, iš kuri ų 
vien ą siū lo Europos Parlamentas. Taryba priima sprendim ą, kuriuo nustatomos komiteto darbo 
tvarkos taisykl ės, ir sprendim ą, kuriuo skiriami jo nariai. Taryba sprendžia Teisingumo Teismo 
pirmininko iniciatyva.  
256 straipsnis  
(EB sutarties ex 225 straipsnis)  
1. Bendrojo Teismo jurisdikcijai priklauso kaip pirmajai instancijai nagrin ėti ir spr ęsti 263, 265, 
268, 270 ir 272 straipsniuose nurodytus ieškinius, išskyrus tuos, kurie yra skirti specializuotam 
teismui, įsteigtam pagal 257 straipsn į, ir tuos, kurie pagal Statut ą yra palikti Teisingumo Teismui. 
Statutas gali nustatyti Bendrojo Teismo jurisdikcij ą kitoms ieškini ų ar byl ų kategorijoms.  
Apeliacinis skundas d ėl Bendrojo Teismo sprendimų pagal ši ą straipsnio dal į Teisingumo Teismui gali 
būti paduodamas tik teis ės klausimais ir laikantis statute numatyt ų s ąlyg ų bei neperžengiant jame 
nustatyt ų rib ų. 
2. Bendrojo Teismo jurisdikcijai priklauso nagrin ėti ir spr ęsti bylas, keliamas d ėl specializuot ų 
teism ų, sprendim ų. 
Bendrojo Teismo sprendimus pagal ši ą straipsnio dal į išimties tvarka Statute nustatytomis s ąlygomis 
Teisingumo Teismas gali perži ūrėti tais atvejais, kai yra didelis pavojus, kad bus paveikta S ąjungos 
teis ės vienov ė ar darnumas.  
3. Konkre čiose Statuto nustatytose srityse Bendrojo Teismo jurisdikcijai priklauso nagrin ėti ir 
spr ęsti klausimus, pateiktus pagal 267 straipsn į d ėl prejudicinio sprendimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/159
Tais atvejais, kai Bendrasis Teismas mano, kad byloje reikalingas principinis sprendimas, galintis tur ėti 
įtakos S ąjungos teis ės vienovei ar darnumui, jis gali perduoti byl ą Teisingumo Teismui, kad šis 
spr ęstų . 
Bendrojo Teismo sprendimus klausimais, perduotais d ėl prejudicinio sprendimo, tais atvejais, kai yra 
didelis pavojus, kad bus paveikta S ąjungos teis ės vienov ė ar darnumas, išimties tvarka Statute nusta ­
tytomis s ąlygomis gali perži ūrėti Teisingumo Teismas.  
257 straipsnis  
(EB sutarties ex 225a straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali į steigti speciali ­
zuotus teismus prie Bendrojo Teismo, kurie, kaip pirmoji instancija, nagrin ėtų ir spr ęstų konkre čiose 
srityse iškeltas tam tikr ų kategorij ų bylas. Tokius sprendimus Europos Parlamentas ir Taryba priima 
reglamentais, remdamiesi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultav ę su Teisingumo Teismu, arba, prašant 
Teisingumo Teismui, pasikonsultav ę su Komisija.  
Reglamentas dėl specializuoto teismo steigimo nustato to teismo organizavimo taisykles ir jam 
suteikiamos jurisdikcijos mast ą. 
Apeliacinis skundas d ėl specializuotų teism ų priimt ų sprendim ų Bendrajam Teismui gali b ūti paduo ­
damas tiktai teis ės klausimais arba, jei tai buvo nustatyta reglamente d ėl specializuoto teismo stei ­
gimo, gali b ūti paduodamas apeliacinis skundas d ėl su byla susijusi ų fakt ų. 
Specializuot ų teism ų nariai parenkami iš asmen ų, kuri ų nepriklausomumas nekelia abejoni ų ir kurie 
tenkina teis ėjo pareigoms keliamus reikalavimus. Sprę sdama vieningai, juos skiria Taryba.  
Specializuoti teismai Teisingumo Teismo pritarimu nustato savo proced ūros reglament ą. Šį regla ­
ment ą patvirtina Taryba.  
Jei reglamente d ėl specializuoto teismo steigimo nenustatyta kitaip, specializuotiems teismams 
taikomos Sutar čių nuostatos dėl Europos S ąjungos Teisingumo Teismo ir Europos S ąjungos Teisin ­
gumo Teismo statuto nuostatos. Statuto I antraštin ė dalis ir jo 64 straipsnis visais atvejais taikomi 
specializuotiems teismams.  
258 straipsnis  
(EB sutarties ex 226 straipsnis)  
Jei Komisija mano, kad kuri nors valstyb ė nar ė ne įvykd ė kokios nors pareigos pagal Sutartis, ji šiuo 
reikalu pareiškia pagr įstą savo nuomon ę, pirma suteikusi atitinkamai valstybei narei galimyb ę išd ėstyti 
savo pastabas.  
Jei atitinkama valstyb ė nar ė per Komisijos nustatyt ą laik ą neatsižvelgia į t ą nuomon ę, Komisija gali 
perduoti š į reikal ą svarstyti Europos S ąjungos Teisingumo Teismui.LT C 83/160 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
259 straipsnis  
(EB sutarties ex 227 straipsnis)  
Valstyb ė nar ė, kuri mano, kad kita valstyb ė nar ė ne įvykd ė kokios nors pareigos pagal Sutartis, gali 
šiuo reikalu kreiptis į Europos S ąjungos Teisingumo Teism ą. 
Valstyb ė nar ė, prieš prad ėdama byl ą prieš kit ą valstyb ę nar ę d ėl įtariamo kokios nors pareigos pagal 
Sutartis nevykdymo, pirmiau kreipiasi šiuo reikalu į Komisij ą. 
Suteikusi suinteresuotoms valstyb ėms nar ėms galimyb ę viena kitai išd ėstyti savo pastabas ir į jas 
atsakyti ir žodžiu, ir raštu, Komisija pareiškia savo pagr įstą nuomon ę. 
Jei Komisija per tris m ėnesius nuo tos dienos, kai į j ą buvo kreiptasi, nepareiškia savo nuomon ės, tai 
neužkerta kelio šiuo reikalu kreiptis į Teism ą. 
260 straipsnis  
(EB sutarties ex 228 straipsnis)  
1. Jei Europos S ąjungos Teisingumo Teismas nustato, kad valstyb ė nar ė ne įvykd ė kokios nors 
pareigos pagal Sutartis, reikalaujama, kad ta valstyb ė nar ė imt ųsi b ūtin ų priemoni ų Teismo spren ­
dimui įvykdyti.  
2. Jei Komisija mano, kad atitinkama valstyb ė nar ė nesi ėm ė b ūtin ų priemoni ų Teismo sprendimui 
įvykdyti, tai ji, suteikusi tai valstybei galimyb ę pateikti savo pastabas, gali kreiptis į Teism ą. Tai 
darydama, ji nurodo iš tos valstyb ės nar ės pagal aplinkybes atitinkamai reikalaujam ų sumok ėti 
vienkartin ės sumos arba periodin ės baudos dyd į. 
Jei Teismas nustato, kad atitinkama valstyb ė nar ė ne įvykd ė jo sprendimo, jis gali paskirti jai už tai 
sumok ėti vienkartin ę sum ą arba periodin ę baud ą. 
Ši proced ūra nepažeidžia 259 straipsnio nuostat ų. 
3. Jeigu pagal 258 straipsn į Komisija kreipiasi į Teism ą, remdamasi tuo, kad atitinkama valstyb ė 
nar ė ne įvykd ė savo pareigos pranešti apie pagal teis ėk ūros proced ūrą priimtos direktyvos į naciona ­
lin ę teis ę perkelian čias nuostatas, ji gali, jei mano esant tai reikalinga, nurodyti vienkartin ės sumos 
arba periodin ės baudos, mok ėtinų atitinkamos valstyb ės nar ės, dyd į, kur į ji pagal aplinkybes laiko 
tinkamu.  
Jei Teismas nustato pažeidim ą, jis gali paskirti atitinkamai valstybei narei sumok ėti vienkartin ę sum ą 
arba periodin ę baud ą, neviršijan čią Komisijos nurodyto dydžio. Mok ėjimo pareiga į sigalioja Teismo 
sprendime nustatytą dien ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/161
261 straipsnis  
(EB sutarties ex 229 straipsnis)  
Pagal Sutar čių nuostatas Europos Parlamento ir Tarybos bendrai priimti ir Tarybos priimti regla ­
mentai gali suteikti Europos S ąjungos Teisingumo Teismui neribot ą jurisdikcij ą skirti tokiuose regla ­
mentuose numatytas baudas.  
262 straipsnis  
(EB sutarties ex 229a straipsnis)  
Nepažeisdama kit ų Sutar čių nuostat ų, Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir veikdama 
pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, gali vieningai priimti nuostatas d ėl jurisdikcijos suteikimo 
Europos S ąjungos Teisingumo Teismui jos nustatytu mastu gin čuose, susijusiuose su Sutarč ių 
pagrindu priimt ų teis ės akt ų, sukurian čių Europos intelektin ės nuosavyb ės teises, taikymu. Šios 
nuostatos įsigalioja po to, kai jas pagal savo atitinkamas konstitucines nuostatas patvirtina valstyb ės 
nar ės. 
263 straipsnis  
(EB sutarties ex 230 straipsnis)  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismas prižiū ri įstatymo gali ą turin čių teis ės akt ų, Tarybos, Komisijos 
ir Europos centrinio banko priimt ų teis ės akt ų, išskyrus rekomendacijas ir nuomones, ir Europos 
Parlamento bei Europos Vadov ų Tarybos akt ų, galinč ių tur ėti teisini ų padarini ų tre čiosioms šalims, 
teis ėtum ą. Jis taip pat priži ūri S ąjungos įstaig ų ar organų akt ų, galinč ių turė ti teisini ų padarini ų 
tre čiosioms šalims, teisėtum ą. 
Šiuo tikslu Teismo jurisdikcijai priklauso nagrin ėti valstyb ės nar ės, Europos Parlamento, Tarybos ar 
Komisijos pateiktus ieškinius d ėl kompetencijos tr ūkumo, esminio procedū rinio reikalavimo pažei ­
dimo, Sutar čių ar kokios nors su j ų taikymu susijusios teis ės normos pažeidimo arba piktnaudžia ­
vimo įgaliojimais.  
Tomis pa čiomis są lygomis Teismo jurisdikcijai priklauso spr ęsti Audito R ūm ų, Europos centrinio 
banko ir Region ų komiteto dėl savo prerogatyv ų gynimo pateiktus ieškinius.  
Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo gali pirmoje ir antrojoje pastraipose numatytomis s ąlygomis 
pateikti ieškin į d ėl jam skirt ų akt ų arba akt ų, kurie yra tiesiogiai ir konkreč iai su juo susij ę, ar d ėl 
reglamentuojan čio pob ūdžio teis ės akt ų, tiesiogiai su juo susijusi ų ir d ėl kuri ų nereikia patvirtinti 
įgyvendinan čių priemoni ų. 
Sąjungos įstaigas ar organus steigiantys aktai gali nustatyti konkre čias są lygas ir tvark ą, reguliuojan ­ 
čias fizini ų ar juridini ų asmen ų ieškinių d ėl ši ų įstaig ų ar organ ų akt ų, galin čių jiems tur ėti teisini ų 
padarini ų, pateikim ą.LT C 83/162 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Šiame straipsnyje numatyti ieškiniai pateikiami per du m ėnesius nuo to akto paskelbimo arba nuo 
pranešimo apie j į ieškovui dienos arba, jei to nebuvo padaryta, nuo tos dienos, kai ieškovas apie j į 
sužinojo.  
264 straipsnis  
(EB sutarties ex 231 straipsnis)  
Jei ieškinys yra pagr įstas, Europos S ąjungos Teisingumo Teismas atitinkam ą teis ės akt ą paskelbia 
negaliojan čiu. 
Ta čiau jei Teismas mano, kad tai reikalinga, jis nurodo, kurie paskelbto negaliojan čiu akto padariniai 
lieka galutiniai.  
265 straipsnis  
(EB sutarties ex 232 straipsnis)  
Jei Europos Parlamentas, Europos Vadov ų Taryba, Taryba, Komisija arba Europos centrinis bankas, 
pažeisdami Sutartis, nesiima atitinkam ų veiksm ų, valstybės nar ės ir kitos S ąjungos institucijos gali 
kreiptis į Europos S ąjungos Teisingumo Teism ą su ieškiniu d ėl šio pažeidimo nustatymo. Šis 
straipsnis tokiomis pa čiomis są lygomis taikomas S ąjungos įstaigoms ir organams, nesiimantiems 
veiksm ų. 
Ieškinys priimamas tiktai tuo atveju, jeigu ta institucija, įstaiga ar organas buvo pirmiau paragintas 
imtis atitinkam ų veiksm ų. Jei per du m ėnesius po tokio paraginimo ta institucija, įstaiga ar organas 
neapibr ėžia savo pozicijos, ieškinys gali b ūti pateikiamas per kitus du m ėnesius.  
Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo pirmesn ėse pastraipose išd ėstytomis s ąlygomis gali paduoti 
Teismui skund ą, kad S ąjungos institucija arba įstaiga ar organas to asmens atžvilgiu nepri ėm ė 
kokio nors akto, išskyrus rekomendacij ą ar nuomon ę. 
266 straipsnis  
(EB sutarties ex 233 straipsnis)  
Institucija, įstaiga ar organas, kurio aktas buvo paskelbtas negaliojan čiu arba kurio neveikimas pripa ­ 
žintas prieštaraujan čiu šiai Sutar čiai, privalo imtis b ūtin ų priemoni ų Europos S ąjungos Teisingumo 
Teismo sprendimui įvykdyti.  
Ši pareiga nepažeidžia joki ų pareig ų, galinč ių atsirasti taikant 340 straipsnio antr ąją pastraip ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/163
267 straipsnis  
(EB sutarties ex 234 straipsnis)  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti prejudicin į sprendimą d ėl: 
a) Sutar čių išaiškinimo;  
b) S ąjungos institucij ų, įstaig ų ar organ ų akt ų galiojimo ir išaiškinimo.  
Tokiam klausimui iškilus valstyb ės nar ės teisme, tas teismas, manydamas, kad sprendimui priimti 
reikia nutarimo šiuo klausimu, gali prašyti Teism ą priimti d ėl jo prejudicin į sprendimą . 
Tokiam klausimui iškilus nagrin ėjant byl ą valstyb ės nar ės teisme, kurio sprendimas pagal nacionalin ę 
teis ę negali b ūti toliau apskundžiamas teismine tvarka, tas teismas d ėl jo kreipiasi į Teism ą. 
Tokiam klausimui iškilus valstyb ės nar ės teisme nagrin ėjant byl ą, susijusi ą su sulaikytu asmeniu, 
Teismas sprendim ą priima kiek galima grei čiau. 
268 straipsnis  
(EB sutarties ex 235 straipsnis)  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spr ęsti gin čus, susijusius su žalos atly ­
ginimu, numatytu 340 straipsnio antrojoje ir tre čiojoje pastraipose. 
269 straipsnis 
Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spr ęsti d ėl Europos Vadov ų Tarybos ar Tarybos pagal 
Europos S ąjungos sutarties 7 straipsn į priimt ų akt ų teis ėtumo tik valstyb ės nar ės, kurios atžvilgiu 
Europos Vadov ų Taryba ar Taryba pri ėm ė nutarim ą, prašymu ir tik d ėl proced ūrini ų reikalavim ų, 
nustatyt ų min ėtame straipsnyje.  
Toks prašymas privalo b ūti pateiktas per vien ą m ėnes į nuo tokio nutarimo pri ėmimo dienos. Teismas 
sprendžia per m ėnes į nuo prašymo pateikimo.  
270 straipsnis  
(EB sutarties ex 236 straipsnis)  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spr ęsti S ąjungos ir jos tarnautoj ų ginč us 
neperžengiant S ąjungos pareig ūnų tarnybos nuostatuose ir kit ų tarnautoj ų įdarbinimo są lygose nusta ­
tyt ų rib ų ir laikantis juose numatyt ų s ąlyg ų.LT C 83/164 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
271 straipsnis  
(EB sutarties ex 237 straipsnis)  
Neperžengiant toliau nustatyt ų rib ų, Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso 
spr ęsti gin čus d ėl: 
a) valstybi ų nari ų pareig ų pagal Europos investicij ų banko statut ą vykdymo. Šiuo atveju Banko 
direktori ų valdyba naudojasi Komisijai pagal 258 straipsn į suteiktais įgaliojimais;  
b) Europos investicij ų banko Valdytoj ų tarybos priimt ų sprendim ų. Šiuo atveju bet kuri valstyb ė 
nar ė, Komisija ar Banko direktori ų valdyba gali pateikti ieškinius 258 straipsnyje nustatytomis 
sąlygomis;  
c) Europos investicij ų banko direktorių valdybos priimt ų sprendim ų. Ieškinius d ėl toki ų sprendim ų 
gali pateikti tik valstyb ės nar ės arba Komisija 263 straipsnyje nustatytomis s ąlygomis ir tik d ėl to, 
kad nesilaikoma Banko statuto 19 straipsnio 2, 5, 6 ir 7 dalyse nustatytos tvarkos;  
d) nacionalini ų centrini ų bank ų pareig ų vykdymo pagal Sutartis ir ECBS ir ECB statut ą. Šiuo atveju 
Europos centrinio banko Valdan čiosios tarybos įgaliojimai nacionalini ų centrini ų bank ų atžvilgiu 
yra tokie pat, kaip ir tie, kurie pagal 226 straipsn į yra suteikti Komisijai valstybi ų nari ų atžvilgiu. 
Jeigu Teismas nustato, kad nacionalinis centrinis bankas ne įvykd ė pareigos pagal Sutartis, reika ­
laujama, kad tas bankas imt ųsi b ūtin ų priemoni ų Teismo sprendimui įvykdyti.  
272 straipsnis  
(EB sutarties ex 238 straipsnis)  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal bet kuri ą 
Sąjungos ar jos vardu sudarytos sutarties arbitražin ę išlyg ą, nepaisant to, ar ta sutartis reguliuojama 
pagal vieš ąją ar pagal privatin ę teis ę. 
273 straipsnis  
(EB sutarties ex 239 straipsnis)  
Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spr ęsti visus valstybi ų nari ų tarpusavio gin čus, susijusius su 
Sutar čių dalyku, jei tokie gin čai jam pateikiami pagal special ų šali ų susitarim ą. 
274 straipsnis  
(EB sutarties ex 240 straipsnis)  
Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys numato Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcij ą, vals ­
tybi ų nari ų teism ų jurisdikcijai priklauso spr ęsti gin čus, kuri ų viena iš šali ų yra S ąjunga.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/165
275 straipsnis  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai nepriklauso nuostatos d ėl bendros užsienio ir 
saugumo politikos bei j ų pagrindu priimti aktai.  
Ta čiau Teismo jurisdikcijai priklauso priži ūrėti, kaip laikomasi Europos S ąjungos sutarties 40 
straipsnio, ir priimti sprendimus d ėl pagal šios Sutarties 263 straipsnio ketvirtojoje pastraipoje 
numatytas s ąlygas pateikt ų ieškinių , perži ūrint Europos S ąjungos sutarties V antraštin ės dalies 2 
skyriaus pagrindu Tarybos priimt ų sprendim ų, patvirtinan čių ribojan čias priemones, nukreiptas 
prieš fizinius ar juridinius asmenis, teis ėtumą. 
276 straipsnis  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai, vykdant savo įgaliojimus, susijusius su tre čiosios 
dalies V antraštin ės dalies 4 ir 5 skyri ų nuostatomis d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės, 
nepriklauso priži ūrėti, ar valstyb ės nar ės policijos ar kitų teis ėsaugos tarnybų atliktos operacijos 
yra teis ėtos ar proporcingos arba kaip valstyb ės nar ės vykdo joms priklausan čias pareigas palaikyti 
vieš ąją tvark ą bei užtikrinti vidaus saugum ą. 
277 straipsnis  
(EB sutarties ex 241 straipsnis)  
Nepaisant to, kad 263 straipsnio šeštojoje pastraipoje nustatytas terminas yra pasibaig ęs, bet kuri 
teismo proceso, kuriame gin čijamas S ąjungos institucijos, įstaigos ar organo priimtas visuotinai 
taikomas aktas, šalis gali remtis 263 straipsnio antrojoje pastraipoje nurodytais pagrindais, kad 
Europos S ąjungos Teisingumo Teismas t ą akt ą pripažint ų netaikytinu.  
278 straipsnis  
(EB sutarties ex 242 straipsnis)  
Bylos išk ėlimas Europos S ąjungos Teisingumo Teisme nesustabdo gin čijamo akto galiojimo. Ta čiau jei 
Teismas mano, kad tai reikalinga d ėl susiklos čiusi ų aplinkybi ų, jis gali sustabdyti gin čijamo akto 
taikym ą. 
279 straipsnis  
(EB sutarties ex 243 straipsnis)  
Nagrin ėjamose bylose Europos S ąjungos Teisingumo Teismas gali nustatyti bet kurias b ūtinas laiki ­
nąsias apsaugos priemones.LT C 83/166 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
280 straipsnis  
(EB sutarties ex 244 straipsnis)  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo sprendimai vykdomi 299 straipsnyje nustatytomis s ąlygomis.  
281 straipsnis  
(EB sutarties ex 245 straipsnis)  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statutas nustatomas atskiru protokolu.  
Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, gali iš dalies keisti 
Statuto nuostatas, išskyrus I antraštin ę dal į ir 64 straipsn į. Europos Parlamentas ir Taryba sprendim ą 
priima Teisingumo Teismo prašymu, pasikonsultavus su Komisija, arba Komisijos pasi ūlymu, pasi ­
konsultavus su Teisingumo Teismu.  
6 SKIRSNIS  
EUROPOS CENTRINIS BANKAS  
282 straipsnis  
1. Europos centrinis bankas kartu su nacionaliniais centriniais bankais sudaro Europos centrini ų 
bank ų sistem ą (ECBS). Europos centrinis bankas kartu su valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, 
nacionaliniais centriniais bankais, kurie sudaro Eurosistem ą, vykdo S ąjungos pinig ų politik ą. 
2. ECBS vadovauja Europos centrinio banko sprendžiamieji organai. Pagrindinis ECBS tikslas – 
palaikyti kain ų stabilum ą. Nepažeisdama šio tikslo ji remia bendr ą ekonomin ę politik ą S ąjungoje, kad 
pad ėtų pasiekti jos tikslus.  
3. Europos centrinis bankas yra juridinis asmuo. Tik jis turi išimtin ę teis ę leisti euro emisij ą. Jis yra 
nepriklausomas naudodamasis savo įgaliojimais ir valdydamas savo finansus. S ąjungos institucijos, 
įstaigos ir organai bei valstybi ų nari ų vyriausyb ės pripažįsta ši ą nepriklausomyb ę. 
4. Europos centrinis bankas imasi vis ų priemoni ų, b ūtin ų jo uždaviniams vykdyti pagal 127–133 
straipsnius ir 138 straipsn į bei ECBS ir ECB statute numatytas s ąlygas. Pagal min ėtus straipsnius tos 
valstyb ės nar ės, kuri ų valiuta n ėra euro, ir j ų centriniai bankai išlaiko savo įgaliojimus pinigų srityje.  
5. Su Europos centriniu banku jo įgaliojimams priklausan čiose srityse konsultuojamasi d ėl vis ų 
Sąjungos akt ų projekt ų ir d ėl vis ų projekt ų, susijusi ų su reglamentavimu nacionaliniu lygiu, ir jis gali 
pateikti nuomon ę.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/167
283 straipsnis  
(EB sutarties ex 112 straipsnis)  
1. ECB Valdan čioji taryba susideda iš ECB Vykdomosios valdybos nari ų ir valstybi ų nari ų, kuri ų 
valiuta yra euro, nacionalini ų centrini ų bank ų valdytoj ų. 
2. Vykdomoji valdyba susideda iš pirmininko, pirmininko pavaduotojo ir keturi ų kit ų nari ų. 
Vykdomosios valdybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir kiti nariai skiriami iš pripažint ą 
autoritet ą ir profesin ę patirt į pinig ų ar bankininkyst ės srityse turinč ių asmen ų Europos Vadov ų 
Tarybos pagal Tarybos rekomendacij ą, šiai pasikonsultavus su Europos Parlamentu ir Europos cent ­
rinio banko Valdan čiąja taryba.  
Jų kadencija yra aštuoneri metai, ir jie negali b ūti paskirti kitai kadencijai.  
Vykdomosios valdybos nariais gali b ūti tik valstybi ų nari ų pilie čiai. 
284 straipsnis  
(EB sutarties ex 113 straipsnis)  
1. Tarybos pirmininkas ir Komisijos narys gali dalyvauti Europos centrinio banko Valdan čiosios 
tarybos pos ėdžiuose be teisė s balsuoti.  
Tarybos pirmininkas gali pateikti Europos centrinio banko Valdan čiajai tarybai svarstyti pasi ūlymus.  
2. Europos centrinio banko pirmininkas kvie čiamas dalyvauti Tarybos pos ėdžiuose, kai Taryba 
svarsto su ECBS tikslais ir uždaviniais susijusius reikalus.  
3. Europos centrinis bankas parengia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, taip pat Europos 
Vadov ų Tarybai met ų pranešim ą apie ECBS veikl ą ir apie pinig ų politik ą pra ėjusiais bei einamaisiais 
metais. Europos centrinio banko pirmininkas š į pranešim ą pateikia Tarybai ir Europos Parlamentui, 
kurie d ėl jo gali surengti visuotin į svarstym ą. 
Europos centrinio banko pirmininkas ir kiti Vykd omosios valdybos nariai Europos Parlamento 
prašymu arba savo pa čių iniciatyva gali b ūti išklausyti kompetentinguose Europos Parlamento komi ­
tetuose.LT C 83/168 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
7 SKIRSNIS  
AUDITO R ŪMAI 
285 straipsnis  
(EB sutarties ex 246 straipsnis)  
Audito R ūmai atlieka Sąjungos audit ą. 
Audito R ūmus sudaro po vien ą piliet į iš kiekvienos valstyb ės nar ės. Eidami savo pareigas, j ų nariai 
yra visiškai nepriklausomi ir veikia S ąjungos bendrojo intereso labui.  
286 straipsnis  
(EB sutarties ex 247 straipsnis)  
1. Audito R ūm ų nariai parenkami iš asmen ų, savo valstyb ėse priklausan čių ar priklausiusi ų neprik ­
lausomo audito įstaigoms arba turin čių šioms pareigoms ypa č tinkam ą kvalifikacij ą. J ų nepriklauso ­
mumas neturi kelti abejoni ų. 
2. Audito R ūm ų nariai skiriami šešeri ų met ų kadencijai. Taryba, pasikonsultavusi su Europos 
Parlamentu, priima pagal kiekvienos valstyb ės nar ės pateiktus pasi ūlymus sudaryt ą nari ų s ąraš ą. 
Audito R ūm ų nariai gali b ūti paskiriami kitai kadencijai.  
Iš savo tarpo trej ų met ų kadencijai jie išsirenka Audito R ūm ų pirminink ą. Pirmininkas gali b ūti 
perrenkamas kitai kadencijai.  
3. Eidami šias pareigas, Audito R ūm ų nariai nesiekia gauti ir nepriima jokios vyriausyb ės ar kurios 
kitos organizacijos nurodym ų. Jie susilaiko nuo bet kokios su pareigomis nesuderinamos veiklos.  
4. Per savo kadencij ą Audito R ūm ų nariai negali tur ėti jokio kito mokamo ar nemokamo darbo. 
Prad ėdami eiti savo pareigas jie iškilm ingai pasižada per savo kadencij ą ir jai pasibaigus gerbti su savo 
pareigomis susijusius įsipareigojimus, ypa č savo pareig ą s ąžiningai ir apdairiai elgtis nustoj ę eiti šias 
pareigas, sutikdami eiti tam tikras skiriam ąsias pareigas ar gauti tam tikr ą naud ą. 
5. Išskyrus įprasto pakeitimo ar mirties atvejus, Audito R ūm ų nario kadencija baigiasi jam atsis ­
tatydinus arba j į atstatydinus Teisingumo Teismo sprendimu pagal 6 dal į. 
Į taip atsiradusi ą laisv ą viet ą skiriama likusiam to nario kadencijos laikui.  
Išskyrus atstatydinimo atvej į, Audito R ūm ų nariai savo pareigas eina tol, kol yra pakei čiami.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/169
6. Audito R ūm ų narys gali b ūti atleistas iš pareig ų arba netekti teisė s į pensij ą ar kitas vietoj jos 
mokamas išmokas tiktai tuo atveju, kai Teisingumo Teismas Audito R ūm ų prašymu pripaž įsta, kad jis 
nebeatitinka keliam ų reikalavim ų ar nevykdo su šiomis pareigomis susijusi ų įsipareigojim ų. 
7. Taryba nustato Audito R ūm ų pirmininko ir nari ų įdarbinimo są lygas ir vis ų pirma j ų algas, 
išmokas ir pensijas. Ji ta pa čia balsų dauguma taip pat nustato kitas vietoj darbo užmokes čio 
mokamas išmokas.  
8. Europos S ąjungos Teisingumo Teismo teis ėjams taikytinos Protokolo d ėl Europos S ąjungos 
privilegij ų ir imunitet ų nuostatos yra taikomos ir Audito R ūm ų nariams.  
287 straipsnis  
(EB sutarties ex 248 straipsnis)  
1. Audito R ūmai tikrina vis ų S ąjungos pajam ų ir išlaid ų s ąskaitas. Jie taip pat tikrina vis ų S ąjungos 
įsteigt ų įstaig ų ar organ ų vis ų pajamų ir išlaid ų s ąskaitas, jei tokio tikrinimo nedraudžia atitinkamas 
steigimo dokumentas.  
Audito R ūmai pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai s ąskait ų patikimumo ir pagal jas atlikt ų 
operacij ų teis ėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškim ą, kuris yra skelbiamas  Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje . Pareiškimas gali b ūti papildomas konkre čiais kiekvienos svarbios S ąjungos 
veiklos srities įvertinimais.  
2. Audito R ūmai tikrina, ar visos pajamos buvo gautos ir visos išlaidos padarytos teis ėtai bei 
tvarkingai, taip pat ar finans ų valdymas yra patikimas. Atlikdami š į darb ą, jie vis ų pirma praneša apie 
neatitikimus.  
Pajam ų auditas atliekamas atsižvelgiant į S ąjungai mok ėtinas ir S ąjungai faktiškai sumok ėtas sumas.  
Išlaid ų auditas atliekamas atsižvelgiant į prisiimtus į sipareigojimus ir atliktus mok ėjimus.  
Šių r ūši ų auditas gali b ūti atliekamas prieš uždarant atitinkam ų finansinių met ų s ąskaitas.  
3. Auditas remiasi pateiktais apskaitos dokumentais ir prireikus atliekamas vietoje kitose S ąjungos 
institucijose, bet kurios pajamas ir išlaidas S ąjungos vardu tvarkan čios įstaigos ar organo patalpose ir 
valstybėse nar ėse, taip pat bet kurio iš biudžeto iš mokas gavusio fizinio ar juridinio asmens patalpose. 
Valstybėse nar ėse auditas atliekamas kartu su nacionalin ėmis audito įstaigomis arba, jei šios įstaigos 
neturi reikiam ų įgaliojim ų, su kompetentingomis nacionalin ėmis tarnybomis. Audito R ūmai ir vals ­
tybi ų nari ų nacionalin ės audito įstaigos bendradarbiauja pasitik ėjimo dvasia ir toliau likdamos neprik ­
lausomos. Šios įstaigos ir tarnybos Audito R ūmus informuoja, ar jos ketina dalyvauti atliekant audit ą.LT C 83/170 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Kitos S ąjungos institucijos, S ąjungos vardu pajamas ir išlaidas tvarkan čios įstaigos ar organai, iš 
biudžeto išmokas gav ę fiziniai ar juridiniai asmenys ir nacionalin ės audito įstaigos arba, jei šios 
įstaigos neturi reikiam ų įgaliojim ų, kompetentingos nacionalin ės tarnybos Audito R ūm ų prašymu 
teikia jiems bet kokius dokumentus bei informacij ą, reikalingus atliekant savo užduot į. 
Audito R ūm ų teis ė gauti Europos investicij ų banko turim ą informacij ą apie S ąjungos pajam ų ir 
išlaid ų tvarkym ą reglamentuojama Audito R ūm ų, šio Banko ir Komisijos susitarimu. Jei n ėra susita ­
rimo, Audito R ūmai vis tiek gali susipažinti su šio banko tvarkom ų S ąjungos išlaid ų ir pajam ų auditui 
reikalinga informacija.  
4. Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, Audito R ūmai parengia met ų pranešim ą. Jis 
siun čiamas kitoms S ąjungos institucijoms ir kartu su ši ų institucij ų atsakymais į Audito R ūm ų 
pastabas yra skelbiamas  Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . 
Audito R ūmai taip pat gali bet kada vienos iš kit ų S ąjungos institucij ų prašymu pateikti pastabas 
konkre čiais klausimais, ypa č speciali ų pranešim ų forma, ir pareikšti nuomones.  
Savo met ų pranešimus, specialius pranešimus ar nuomones jie priima savo nari ų bals ų dauguma. 
Ta čiau tam tikrų kategorij ų pranešimams ar nuomon ėms tvirtinti pagal savo Darbo tvarkos taisykles 
jie gali sudaryti vidaus kolegijas.  
Jie padeda Europos Parlamentui ir Tarybai įgyvendinti biudžeto vykdymo prieži ūros įgaliojimus.  
Audito R ūmai parengia savo Darbo tvarkos taisykles. Tas taisykles patvirtina Taryba.  
2 SKYRIUS  
SĄJUNGOS TEIS ĖS AKTAI, PRIĖ MIMO PROCED ŪROS IR KITOS NUOSTATOS  
1 SKIRSNIS  
SĄJUNGOS TEIS ĖS AKTAI  
288 straipsnis  
(EB sutarties ex 249 straipsnis)  
Vykdydamos S ąjungos kompetencij ą, institucijos priima reglamentus, direktyvas, sprendimus, reko ­
mendacijas ir nuomones.  
Reglamentas yra taikomas visuotinai. Jis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse 
nar ėse.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/171
Direktyva yra privaloma kiekvienai valstybei narei, kuriai ji skirta, rezultato, kur į reikia pasiekti, 
atžvilgiu, bet nacionalin ės valdžios institucijos pasirenka jos į gyvendinimo form ą ir b ūdus.  
Sprendimas yra privalomas visas. Sprendimas, kuriame nurodomi jo adresatai, yra privalomas tik 
tiems adresatams.  
Rekomendacijos ir nuomon ės neturi privalomosios galios.  
289 straipsnis  
1. Įprasta teis ėkūros proced ūra – proced ūra, kai reglament ą, direktyv ą ar sprendim ą bendrai priima 
Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasi ūlymu. Ši proced ūra apibr ėžta 294 straips ­
nyje.  
2. Konkre čiais Sutartyse numatytais atvejais proced ūra, kai reglament ą, direktyv ą ar sprendimą 
priima Europos Parlamentas, dalyvaujant Tarybai, arba Taryba, dalyvaujant Europos Parlamentui, 
yra speciali teis ėkūros proced ūra. 
3. Pagal teis ėkūros proced ūrą priimti teis ės aktai yra įstatymo gali ą turintys teisė s aktai.  
4. Konkre čiais Sutartyse numatytais atvejais įstatymo gali ą turintys aktai gali b ūti priimami vals ­
tybi ų nari ų grup ės ar Europos Parlamento iniciatyva, remiantis Europos centrinio banko rekomen ­
dacija arba Teisingumo Teismo ar Europos investicij ų banko prašymu.  
290 straipsnis 
1. Įstatymo gali ą turintis teisės aktas gali deleguoti Komisijai įgaliojimus priimti visuotinai 
taikomus įstatymo galios neturin čius teis ės aktus, papildan čius ar iš dalies kei čian čius neesmines 
įstatymo gali ą turin čio teis ės akto nuostatas.  
Įgaliojim ų delegavimo tikslai, turinys, taikymo sritis ir trukm ė aiškiai apibr ėžiami įstatymo gali ą 
turin čiuose teis ės aktuose. Esmin ės atitinkamos srities nuostatos nustatomos tik įstatymo gali ą 
turin čiu teis ės aktu, tod ėl negali b ūti įgaliojim ų delegavimo objektu.  
2. Įstatymo gali ą turin čiuose teis ės aktuose aiškiai nustatomos delegavimo s ąlygos, kurios gali b ūti 
tokios: 
a) Europos Parlamentas arba Taryba gali nuspr ęsti atšaukti delegavim ą; 
b) deleguotasis teisės aktas gali įsigalioti tik tada, jei per įstatymo gali ą turin čio teis ės akto nustatyt ą 
laikotarp į Europos Parlamentas arba Taryba nepareiškia prieštaravimo.  
Taikant a ir b punktus, Europos Parlamentas sprendim ą priima j į sudaran čių nari ų bals ų dauguma, o 
Taryba – kvalifikuota balsų dauguma.  
3. Deleguotų teis ės akt ų pavadinime įrašomas b ūdvardis „deleguotas“ ar „deleguota“.LT C 83/172 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
291 straipsnis  
1. Valstyb ės nar ės imasi vis ų nacionalin ės teis ės priemoni ų, b ūtin ų įgyvendinti teisiškai privalomus 
Sąjungos aktus.  
2. Kai teisiškai privalomi S ąjungos aktai turi b ūti įgyvendinti vienodomis s ąlygomis, tie aktai 
suteikia įgyvendinimo įgaliojimus Komisijai arba tinkamai pagr įstais konkre čiais atvejais ir Europos 
Sąjungos sutarties 24 bei 26 straipsniuose numatytais atvejais – Tarybai.  
3. 2 dalyje numatytiems tikslams pasiekti Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus 
pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, iš anksto nustato valstybi ų nari ų vykdomos kontrolės, kai Komi ­
sija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizm ų taisykles ir bendruosius principus.  
4. Įgyvendinimo akt ų pavadinimuose įrašomas žodis „ įgyvendinimo“.  
292 straipsnis  
Rekomendacijas priima Taryba. Visais atvejais, kai Sutartyse numatyta, kad ji priima aktus remdamasi 
Komisijos pasi ūlymu, ji sprendžia remdamasi Komisijos pasi ūlymu. Tose srityse, kuriose S ąjungos 
aktui priimti reikalingas vieningumas, ji sprendžia vieningai. Rekomendacijas priima Komisija, o 
konkre čiais Sutartyse numatytais atvejais ir Europos centrinis bankas.  
2 SKIRSNIS  
AKT Ų PRI ĖMIMO PROCED ŪROS IR KITOS NUOSTATOS  
293 straipsnis  
(EB sutarties ex 250 straipsnis)  
1. Tais atvejais, kai pagal Sutartis Taryba sprendžia remdamasi Komisijos pasi ūlymu, ji gali iš 
dalies keisti š į pasi ūlym ą tik spr ęsdama vieningai, išskyrus 294 straipsnio 10 ir 13 dalyse, 310, 
312, 314 straipsniuose ir 315 straipsnio antrojoje pastraipoje nurodytus atvejus.  
2. Kol Taryba n ėra nusprendusi, Komisija savo pasi ūlym ą gali keisti bet kuriuo S ąjungos akto 
pri ėmimo proced ūros metu.  
294 straipsnis  
(EB sutarties ex 251 straipsnis)  
1. Kai d ėl teis ės akto pri ėmimo Sutartyse daroma nuoroda į įprast ą teis ėkūros proced ūrą, laiko ­
masi tokios tvarkos.  
2. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasi ūlym ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/173
Pirmasis svarstymas  
3. Europos Parlamentas priima savo pozicij ą pirmuoju svarstymu ir j ą perduoda Tarybai. 
4. Jei Taryba pritaria Europos Parlamento pozicijai, atitinkamas aktas priimamas ta redakcija, kuri 
atitinka Europos Parlamento pozicij ą. 
5. Jei Taryba nepritaria Europos Parlamento pozicijai, ji priima savo pozicij ą pirmuoju svarstymu 
ir j ą perduoda Europos Parlamentui.  
6. Taryba išsamiai informuoja Europos Parlament ą apie motyvus, paskatinusius j ą priimti savo 
pozicij ą pirmuoju svarstymu. Komisija išsamiai informuoja Europos Parlament ą apie savo pozicij ą. 
Antrasis svarstymas  
7. Jei per tris m ėnesius nuo tokio pranešimo gavimo Europos Parlamentas:  
a) patvirtina Tarybos pozicij ą, pateikt ą pirmuoju svarstymu, arba nepriima jokio sprendimo, atitin ­
kamas aktas laikomas priimtu ta redakcija, kuri atitinka Tarybos poziciją ; 
b) savo nari ų bals ų dauguma atmeta Tarybos pozicij ą, priimt ą pirmuoju svarstymu, si ūlomas aktas 
laikomas nepriimtu;  
c) savo nari ų bals ų dauguma pasi ūlo Tarybos pozicijos, priimtos pirmuoju svarstymu, pakeitimus, tai 
pakeistas tekstas siun čiamas Tarybai ir Komisijai, kurie pateikia savo nuomon ę d ėl t ų pakeitim ų. 
8. Jei per tris m ėnesius nuo Europos Parlamento pakeitim ų gavimo Taryba kvalifikuota bals ų 
dauguma:  
a) patvirtina visus tuos pakeitimus, tas teis ės aktas laikomas priimtu;  
b) nepatvirtina vis ų pakeitim ų, Tarybos pirmininkas, susitar ęs su Europos Parlamento pirmininku, 
per šešias savaites sušaukia Taikinimo komiteto pos ėdį. 
9. Taryba sprendžia vieningai d ėl pakeitim ų, d ėl kuri ų Komisija pateikia neigiamą nuomon ę. 
Taikinimas  
10. Taikinimo komitetui, sudarytam iš Tarybos nari ų arba j ų atstov ų ir tiek pat nari ų, atstovau ­
jan čių Europos Parlamentui, keliama užduotis per šeš ias savaites nuo jo sušaukimo pasiekti, remiantis 
Parlamento ir Tarybos antruoju svarstymu priimtomis pozicijomis, susitarim ą d ėl bendro projekto 
kvalifikuota Tarybos nari ų arba j ų atstov ų bals ų dauguma ir nari ų, atstovaujan čių Europos Parla ­
mentui, balsų dauguma.LT C 83/174 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
11. Komisija dalyvauja Taikinimo komiteto pos ėdžiuose ir imasi visokios reikiamos iniciatyvos 
siekdama suderinti Europos Parlamento ir Tarybos pozicijas.  
12. Jei per šešias savaites nuo pos ėdžio sušaukimo Taikinimo komitetas nepatvirtina bendro 
projekto, si ūlomas teis ės aktas laikomas nepriimtu.  
Tre čiasis svarstymas  
13. Jei per t ą laik ą Taikinimo komitetas patvirtina bendr ą projekt ą, Europos Parlamentas, spr ęs­
damas atiduot ų bals ų dauguma, ir Taryba, spr ęsdama kvalifikuota bals ų dauguma, per šešias savaites 
nuo to pritarimo turi atskirai priimti t ą akt ą pagal šį projekt ą. Jei jos to nepadaro, si ūlomas aktas 
laikomas nepriimtu.  
14. Šiame straipsnyje nurodyti trij ų m ėnesi ų ir šeši ų savai čių terminai Europos Parlamento arba 
Tarybos iniciatyva prat ęsiami atitinkamai ne daugiau kaip vienu m ėnesiu ir dviem savait ėmis. 
Specialiosios nuostatos  
15. Kai Sutartyse numatytais atvejais įstatymo gali ą turintis teisės aktas valstybi ų nari ų grup ės 
iniciatyva, Europos centrinio banko rekomendacija arba Teisingumo Teismo prašymu pateikiamas 
priimti pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, netaikoma 2 dalis, 6 dalies antrasis sakinys ir 9 dalis.  
Tokiais atvejais Europos Parlamentas ir Taryba Komisijai perduoda akto projekt ą ir savo pozicijas, 
priimtas pirmuoju ir antruoju svarstymu. Europos Parlamentas ar Taryba proced ūros eigoje gali 
prašyti Komisijos nuomon ės, kuri ą Komisija taip pat gali pateikti savo iniciatyva. Ji taip pat gali, 
jei mano esant tai reikalinga, dalyvauti Taikinimo komiteto pos ėdžiuose pagal 11 dalį . 
295 straipsnis  
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija konsultuojasi tarpusavyje ir bendru susitarimu numato savo 
bendradarbiavimo b ūdus. Tuo tikslu jos gali, vadovaudamosi Sutartimis, sudaryti tarpinstitucinius 
susitarimus, kurie gali b ūti privalomojo pob ūdžio.  
296 straipsnis  
(EB sutarties ex 253 straipsnis)  
Jei Sutartyse nenurodomas priimamo akto tipas, institucijos, laikydamosi taikom ų proced ūrų ir 
proporcingumo principo j į pasirenka kiekvienu atveju.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/175
Teis ės aktuose nurodomi juos priimti paskatin ę motyvai ir pasi ūlymai, iniciatyvos, rekomendacijos, 
prašymai ar nuomon ės, kuri ų reikalaujama pagal Sutartis.  
Svarstydami įstatymo gali ą turin čio teis ės akto projekt ą, Europos Parlamentas ir Taryba atitinkamose 
srityse nepriima pagal atitinkam ą proced ūrą nenumatyt ų akt ų. 
297 straipsnis  
(EB sutarties ex 254 straipsnis)  
1. Įstatymo gali ą turin čius teis ės aktus, priimtus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, pasirašo 
Europos Parlamento pirmininkas ir Tarybos pirmininkas.  
Įstatymo gali ą turin čius teis ės aktus, priimtus pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, pasirašo juos 
pri ėmusios institucijos pirmininkas.  
Įstatymo gali ą turintys teis ės aktai skelbiami  Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . Jie įsigalioja juose 
nurodyt ą dien ą arba, jei ji nenurodoma, dvidešimt ą dien ą nuo j ų paskelbimo.  
2. Įstatymo galios neturin čius aktus, priimtus reglament ų, direktyv ų ir sprendim ų, kai juose nenu ­
rodoma, kam jie skirti, forma, pasirašo juos pri ėmusios institucijos pirmininkas.  
Reglamentai ir visoms valstyb ėms nar ėms skirtos direktyvos bei sprendimai, kai juose nenurodyta, 
kam jie skirti, skelbiami  Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . Jie įsigalioja juose nurodyt ą dien ą arba, 
jei ji nenurodoma, dvidešimt ą dien ą nuo j ų paskelbimo.  
Apie kitas direktyvas bei sprendimus, kuriuose nurodomi j ų adresatai, pranešama tiems adresatams ir 
jie įsigalioja nuo tokio pranešimo momento.  
298 straipsnis  
1. S ąjungos institucijos, įstaigos ir organai, vykdydami savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir 
nepriklausoma Europos administracija.  
2. Vadovaudamiesi pagal 336 straipsn į priimtais Tarnybos nuostatais ir įdarbinimo są lygomis, 
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, tuo tikslu 
patvirtina nuostatas.  
299 straipsnis  
(EB sutarties ex 256 straipsnis)  
Tarybos, Komisijos ar Europos centrinio banko aktai, kuriais asmenims, išskyrus valstybes, skiriama 
pinigin ė prievol ė, yra vykdomi privaloma tvarka.  
Vykdym ą reglamentuoja civilinio proceso taisykl ės, galiojan čios toje valstyb ėje, kurioje jis vykdomas. 
Vykdom ąjį rašt ą neatliekant jokių formalum ų, tik patikrinus sprendimo autentiškum ą, prie sprendimo 
prideda nacionalinė institucija, kuri ą šiam tikslui paskiria kiekvienos valstyb ės nar ės vyriausyb ė ir apie 
kuri ą praneša Komisijai ir Europos S ąjungos Teisingumo Teismui.LT C 83/176 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Suinteresuotos šalies prašymu atlikus šiuos formalumus, ji gali prad ėti sprendimo vykdymo proce ­
dūrą pagal nacionalin ę teis ę kreipdamasi tiesiogiai į kompetenting ą institucij ą. 
Vykdym ą galima sustabdyti tik Teismo sprendimu. Ta čiau sprendim ų vykdymo tinkamumo kontrol ė 
priklauso nacionalini ų teism ų jurisdikcijai.  
3 SKYRIUS  
SĄJUNGOS PATARIAMIEJI ORGANAI 
300 straipsnis  
1. Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai padeda Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetas 
bei Region ų komitetas, atliekantys patariam ąsias funkcijas.  
2. Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitet ą sudaro darbdavi ų, darbuotoj ų ir kit ų pilietinei visuo ­
menei atstovaujan čių organizacij ų atstovai, pirmiausia socialin ėje ekonomin ėje, pilietin ėje, profesin ėje 
bei kult ūros srityse.  
3. Region ų komitetas susideda iš region ų ir vietos valdžios strukt ūrų atstov ų, kurie turi regiono 
arba vietos valdžios rink ėjų mandat ą arba yra politiškai atskaitingi išrinktai asambl ėjai. 
4. Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komiteto bei Region ų komiteto nari ų nevaržo jokie privalomi 
nurodymai. Eidami savo pareigas, jie yra visiškai nepriklausomi ir veikia S ąjungos bendro intereso 
labui.  
5. 2 ir 3 dalyse nurodytas taisykles d ėl ši ų komitet ų sud ėties Taryba reguliariai peržiū ri atsižvelg ­
dama į ekonominius, socialinius ir demografinius poky čius S ąjungoje. Taryba, remdamasi Komisijos 
pasi ūlymu, šiuo tikslu priima sprendimus.  
1 SKIRSNIS  
EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKAL Ų KOMITETAS  
301 straipsnis  
(EB sutarties ex 258 straipsnis)  
Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komiteto nari ų skai čius neviršija 350.  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, vieningai priima sprendim ą, nustatantį komiteto sud ėtį. 
Taryba nustato komiteto nariams mokamas išmokas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/177
302 straipsnis  
(EB sutarties ex 259 straipsnis)  
1. Komiteto nariai skiriami penkeriems metams. Taryba patvirtina pagal kiekvienos valstyb ės nar ės 
pateiktus pasi ūlymus sudaryt ą nari ų s ąraš ą. Komiteto nariai gali b ūti paskiriami kitai kadencijai.  
2. Taryba sprendžia pasikonsultavusi su Komisija. Ji gali prašyti Europos organizacij ų, kurios 
atstovauja įvairioms ekonominio ir socialinio gyvenimo sritims ir pilietinei visuomenei, ir kurioms 
daro poveik į S ąjungos veikla, nuomon ės. 
303 straipsnis  
(EB sutarties ex 260 straipsnis)  
Iš savo nari ų dvej ų su puse met ų kadencijai komitetas išsirenka pirminink ą ir biur ą. 
Jis priima savo Darbo tvarkos taisykles.  
Komitet ą Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašy mu sušaukia jo pirmininkas. Jis gali susi ­
rinkti ir savo iniciatyva.  
304 straipsnis  
(EB sutarties ex 262 straipsnis)  
Sutartyse numatytais atvejais Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija konsultuojasi su komitetu. Šios 
institucijos su komitetu gali konsultuotis visais, j ų manymu, reikalingais atvejais. Jis gali pareikšti 
nuomon ę savo iniciatyva tokiais atvejais, kai jis mano, kad tai reikalinga.  
Prireikus Europos Parlamentas, Taryba ar Komisija nustato komitetui termin ą, per kur į jis tur ėtų 
pateikti savo nuomon ę ir kuris negali b ūti trumpesnis kaip vienas m ėnuo nuo tos dienos, kai 
pirmininkas gauna atitinkam ą pranešim ą. Jei terminui pasibaigus nuomon ė nepateikiama, tai nekliudo 
toliau veikti.  
Komiteto nuomon ė kartu su posėdži ų protokolu siun čiami Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.  
2 SKIRSNIS  
REGION Ų KOMITETAS  
305 straipsnis  
(EB sutarties ex 263 straipsnio antroji, tre čioji ir ketvirtoji pastraipos)  
Region ų komiteto nari ų skai čius neviršija 350.LT C 83/178 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, vieningai priima sprendim ą, nustatantį komiteto sud ėtį. 
Komiteto nariai ir tiek pat pakaitinių nari ų skiriami penkeriems metams. Jie gali b ūti paskiriami kitai 
kadencijai. Taryba tvirtina pagal kiekvienos valstyb ės nar ės pateiktus pasi ūlymus sudaryt ą nari ų ir 
pakaitini ų nari ų s ąraš ą. Pasibaigus 300 straipsnio 3 dalyje nurodyto mandato, kuriuo remiantis jie 
buvo pasi ūlyti, galiojimo laikui, Komiteto nari ų kadencija automatiškai baigiasi, ir paskui jie likusiam 
kadencijos laikui kei čiami ta pa čia tvarka. Komiteto nariai tuo pa čiu metu negali b ūti ir Europos 
Parlamento nariais.  
306 straipsnis  
(EB sutarties ex 264 straipsnis)  
Iš savo nari ų dvej ų su puse met ų kadencijai Region ų komitetas išsirenka pirminink ą ir biur ą. 
Komitetas patvirtina savo Darbo tvarkos taisykles.  
Komitet ą Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašy mu sušaukia jo pirmininkas. Jis gali susi ­
rinkti ir savo iniciatyva.  
307 straipsnis  
(EB sutarties ex 265 straipsnis)  
Europos Parlamentas, Taryba arba Komisija su Region ų komitetu konsultuojasi Sutartyse numatytais 
atvejais ir visais kitais atvejais, ypa č susijusiais su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, kai viena iš ši ų 
institucij ų mano, kad tai reikalinga.  
Prireikus Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija nustato komitetui termin ą, per kur į jis tur ėtų 
pateikti savo nuomon ę ir kuris negali b ūti trumpesnis kaip vienas m ėnuo nuo tos dienos, kai 
pirmininkas gauna atitinkam ą pranešim ą. Jei terminui pasibaigus nuomon ė nepateikiama, tai nekliudo 
toliau veikti.  
Kai pagal 304 straipsn į konsultuojamasi su Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetu, Europos 
Parlamentas, Taryba ar Komisija Region ų komitet ą informuoja apie š į nuomon ės paklausim ą. Many ­
damas, kad reikalas susij ęs su konkre čiais regioniniais interesais, Region ų komitetas gali d ėl jo 
pareikšti savo nuomon ę. 
Jis gali pateikti nuomon ę ir savo iniciatyva, jei mano, kad tai tikslinga.  
Komiteto nuomon ė kartu su jo posėdži ų protokolu siun čiami Europos Parlamentui, Tarybai ir 
Komisijai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/179
4 SKYRIUS  
EUROPOS INVESTICIJ Ų BANKAS  
308 straipsnis  
(EB sutarties ex 266 straipsnis)  
Europos investicij ų bankas yra juridinis asmuo.  
Europos investicij ų banko nariai yra valstyb ės nar ės. 
Europos investicij ų banko statutas yra pateiktas prie Sutar čių pridedamame protokole. Europos 
investicij ų banko prašymu bei pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Komisija arba remiantis 
Komisijos pasi ūlymu bei pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Europos investicij ų banku 
Taryba, vieningai spr ęsdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, gali keisti Banko statut ą. 
309 straipsnis  
(EB sutarties ex 267 straipsnis)  
Europos investicij ų banko uždavinys – naudojantis kapitalo rinka ir savo ištekliais prisid ėti prie 
darnios ir stabilios vidaus rinkos pl ėtros S ąjungos interesui. Šiuo tikslu bankas, nesiekdamas pelno, 
teikia paskolas ir garantijas, visuose ekonomikos sektoriuose palengvinan čias projekt ų finansavim ą: 
a) menkiau išsivys čiusi ų regionų pl ėtros projektus;  
b) projektus, skirtus įmon ėms modernizuoti ar pertvarkyti arba naujoms veiklos r ūšims, reikalingoms 
vidaus rinkos k ūrimui ar veikimui, pl ėtoti, kai ši ų projekt ų d ėl j ų masto ar pob ūdžio ne įmanoma 
finansuoti vien atskir ų valstybi ų nari ų įvairiomis turimomis l ėšomis;  
c) kelioms valstyb ėms nar ėms svarbius projektus, kai ši ų projekt ų d ėl j ų masto ar pob ūdžio ne įma ­
noma finansuoti vien atskir ų valstybi ų nari ų įvairiomis turimomis l ėšomis.  
Atlikdamas š į uždavin į, bankas sudaro palankias s ąlygas finansuoti investicij ų programas, savo veikl ą 
derindamas su strukt ūrini ų fond ų ir kit ų S ąjungos finansini ų instrument ų pagalba.LT C 83/180 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
II ANTRAŠTINĖ DALIS  
FINANSIN ĖS NUOSTATOS  
310 straipsnis  
(EB sutarties ex 268 straipsnis)  
1. Visi S ąjungos pajam ų ir išlaid ų straipsniai įtraukiami į kiekvieniems finansiniams metams 
sudaromas są matas ir nurodomi biudžete.  
Sąjungos metin į biudžet ą nustato Europos Parlamentas ir Taryba pagal 314 straipsnį . 
Biudžete nurodytos pajamos ir išlaidos turi b ūti subalansuotos.  
2. Biudžete numatytas išlaidas leidžiama daryti vienus finansinius metus pagal 322 straipsnyje 
nurodyt ą reglament ą. 
3. Kad b ūtų galima daryti biudžete numatytas išlaidas, b ūtina iš anksto priimti teisiškai privalom ą 
Sąjungos teis ės akt ą, suteikiant į teisinį pagrind ą jos veiksmams ir atitinkamoms išlaidoms pagal 322 
straipsnyje nurodytą reglament ą, išskyrus tame reglamente numatytus atvejus.  
4. Kad b ūtų užtikrinta biudžetin ė drausm ė, S ąjunga nepriima jokio akto, galin čio tur ėti ap čiuo ­
piam ą poveik į biudžetui, neužtikrindama, kad d ėl ši ų akt ų atsiradusios išlaidos gali b ūti finansuo ­
jamos neviršijant nuosav ų S ąjungos ištekli ų ir vadovaujantis 312 straipsnyje nurodyta daugiamete 
finansine programa.  
5. Biudžetas vykdomas laikantis patikimo finans ų valdymo principo. Siekdamos užtikrinti, kad 
biudžeto asignavimai b ūtų naudojami pagal š į princip ą, valstyb ės nar ės bendradarbiauja su S ąjunga.  
6. S ąjunga ir valstyb ės nar ės S ąjungos finansiniams interesams kenkian čiam suk čiavimui ir kitoms 
neteis ėtoms veikoms priešinasi pagal 325 straipsn į. 
1 SKYRIUS  
SĄJUNGOS NUOSAVI IŠTEKLIAI  
311 straipsnis  
(EB sutarties ex 269 straipsnis)  
Sąjunga pasir ūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemon ėmis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/181
Neatmetant kit ų įplauk ų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais.  
Taryba, spr ęsdama vieningai pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultavusi su Europos 
Parlamentu, priima sprendim ą, nustatant į nuostatas, susijusias su S ąjungos nuosav ų ištekli ų sistema. 
Tokiu b ūdu galima nustatyti naujas nuosav ų ištekli ų kategorijas arba panaikinti esam ą kategorij ą. Šis 
sprendimas įsigalioja tik po to, kai j į pagal savo atitinkamas konstitucines nuostatas patvirtina 
valstybės nar ės. 
Taryba, priimdama reglament ą pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, patvirtina S ąjungos nuosav ų 
ištekli ų sistemos įgyvendinimo priemones, jeigu tai numato pagal tre čiąją pastraip ą priimtas spren ­
dimas. Taryba sprendim ą priima gavusi Europos Parlamento pritarim ą. 
2 SKYRIUS  
DAUGIAMET Ė FINANSIN Ė PROGRAMA 
312 straipsnis 
1. Daugiamete finansine programa užtikrinama, kad S ąjungos išlaidos b ūtų planingai pl ėtojamos 
neviršijant jos nuosav ų ištekli ų. 
Ji nustatoma mažiausiai penkeri ų met ų laikotarpiui.  
Sąjungos metinis biudžetas atitinka daugiametę finansin ę program ą. 
2. Taryba, spr ęsdama pagal speciali ą teis ėk ūros proced ūrą, priima reglament ą, nustatant į daugia ­
met ę finansin ę program ą. Taryba, gavusi Europos Parlamento pritarim ą, patvirtint ą j į sudaran čių 
nari ų dauguma, sprendžia vieningai.  
Europos Vadov ų Taryba gali vieningai priimti sprendim ą, leidžiantį Tarybai kvalifikuota balsų 
dauguma priimti pirmojoje pastraipoje nurodyt ą reglament ą. 
3. Finansin ė programa nustato didžiausi ą metin ę l ėš ų sum ą, skirt ą finansiniams įsipareigojimams 
pagal išlaid ų kategorij ą vykdyti ir didžiausi ą metin ę išlaid ų sum ą mok ėjim ų asignavimams vykdyti. 
Išlaid ų kategorijos, kuri ų skai čius n ėra didelis, atitinka pagrindines S ąjungos veiklos kryptis.  
Finansin ė programa nustato visas kitas sklandžiai metin ės biudžeto proced ūros eigai reikalingas 
nuostatas.  
4. Jeigu iki pasibaigiant ankstesnei finansinei programai Taryba nepri ėm ė reglamento, nustatan čio 
nauj ą finansin ę program ą, iki to akto pri ėmimo yra prat ęsiamos ankstesn ės programos paskutiniams 
metams nustatytos viršutin ės ribos ir kitos nuostatos.LT C 83/182 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
5. Finansinei programai skirtos priimti proced ūros metu Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija 
imasi vis ų reikaling ų priemoni ų, sudaran čių s ąlygas sė kmingai užbaigti ši ą pri ėmimo proced ūrą. 
3 SKYRIUS  
SĄJUNGOS METINIS BIUDŽETAS  
313 straipsnis  
(EB sutarties ex 272 straipsnio 1 dalis)  
Finansiniai metai prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.  
314 straipsnis  
(EB sutarties ex 272 straipsnio 2–10 dalys)  
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami sprendim ą pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, nustato 
Sąjungos metin į biudžet ą pagal toliau pateikiamas nuostatas.  
1. Kiekviena institucija, išskyrus Europos centrin į bank ą, iki liepos 1 d. sudaro savo išlaid ų atei ­
nantiems metams s ąmat ą. Komisija konsoliduoja šias s ąmatas parengdama biudžeto projekt ą, 
kuriame gali b ūti skirtingos s ąmatos. 
Šis projektas susideda iš pajam ų s ąmatos ir išlaid ų s ąmatos.  
2. Komisija pasi ūlym ą d ėl biudžeto projekto Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ne v ėliau kaip 
iki t ų met ų, po kuri ų tas biudžetas bus vykdomas, rugs ėjo 1 d.  
Proced ūros metu Komisija gali pakeisti biudžeto projekt ą, kol dar n ėra sušauktas 5 dalyje nurodytas 
Taikinimo komitetas.  
3. Taryba priima savo pozicij ą d ėl biudžeto projekto ir j ą perduoda Europos Parlamentui ne v ėliau 
kaip iki t ų met ų, po kuri ų tas biudžetas bus vykdomas, spalio 1 d. Taryba išsamiai informuoja 
Europos Parlament ą apie motyvus, paskatinusius j ą priimti savo pozicij ą. 
4. Jei per keturiasdešimt dvi dienas nuo tokio pranešimo gavimo Europos Parlamentas:  
a) patvirtina Tarybos pozicij ą, biudžetas priimamas;  
b) nepriima sprendimo, biudžetas laikomas priimtu;  
c) savo nari ų bals ų dauguma priima pakeitimus, iš dalies keistas projektas perduodamas Tarybai ir 
Komisijai. Europos Parlamento pirmininkas, sutikus Tarybos pirmininkui, nedelsdamas sušaukiaLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/183
Taikinimo komiteto posėd į. Ta čiau, jei per dešimt dien ų nuo projekto perdavimo Taryba infor ­
muoja Europos Parlament ą, kad ji patvirtino visus jo siū lomus pakeitimus, Taikinimo komitetas 
nesirenka.  
5. Taikinimo komitetui, sudarytam iš Tarybos nari ų arba j ų atstov ų ir tiek pat narių , atstovau ­
jan čių Europos Parlamentui, keliama užduotis per dvidešimt vien ą dien ą nuo jo sušaukimo, remiantis 
Europos Parlamento ir Tarybos pozicijomis, kvalifikuota Tarybos nari ų arba j ų atstov ų bals ų 
dauguma ir Europos Parlamentui atstovaujan čių nari ų bals ų dauguma pasiekti susitarim ą d ėl bendro 
projekto. 
Komisija dalyvauja Taikinimo komiteto pos ėdžiuose ir imasi bet kokios reikiamos iniciatyvos, siek ­
dama suderinti Europos Parlamento ir Tarybos pozicijas.  
6. Jei per 5 dalyje nurodyt ą dvidešimt vienos dienos laikotarp į Taikinimo komitetas susitaria d ėl 
bendro projekto, Europos Parlamentas ir Taryba per keturiolika dien ų nuo to susitarimo dienos turi 
kiekvienas atskirai patvirtinti bendr ą projekt ą. 
7. Jei per 6 dalyje nurodytą keturiolikos dien ų laikotarp į: 
a) Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina bendr ą projekt ą arba nepriima sprendimo, arba jei viena 
iš ši ų institucij ų patvirtina bendr ą projekt ą, o kita nepriima sprendimo, biudžetas laikomas galu ­
tinai priimtu pagal bendr ą projekt ą, arba 
b) Europos Parlamentas j į sudaran čių nari ų bals ų dauguma ir Taryba atmeta bendr ą projekt ą arba jei 
viena iš šių institucij ų atmeta bendr ą projekt ą, o kita nepriima sprendimo, Komisija pateikia nauj ą 
biudžeto projekt ą, arba  
c) Europos Parlamentas j į sudaran čių nari ų bals ų dauguma atmeta bendr ą projekt ą, o Taryba j į 
patvirtina, Komisija pateikia nauj ą biudžeto projekt ą, arba 
d) Europos Parlamentas patvirtina bendr ą projekt ą, o Taryba j į atmeta, Europos Parlamentas per 
keturiolika dien ų nuo Tarybos atmetimo dienos jį sudaran čių nari ų bals ų dauguma ir trij ų penk ­
tadali ų atiduot ų bals ų dauguma gali nuspr ęsti patvirtinti visus ar kai kuriuos 4 dalies c punkte 
nurodytus pakeitimus. Kai Europos Parlamento pakeitimas nepatvirtinamas, išlaikoma Taikinimo 
komitete sutarta pozicija d ėl biudžeto eilut ės, kuriai taikytas pakeitimas. Tuo remiantis, biudžetas 
laikomas galutinai priimtu.  
8. Jei per 5 dalyje nurodytą dvidešimt vienos dienos laikotarp į Taikinimo komitetas nesusitaria d ėl 
bendro projekto, Komisija pateikia nauj ą biudžeto projekt ą.LT C 83/184 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9. Užbaigus šiame straipsnyje nustatyt ą proced ūrą, Europos Parlamento pirmininkas paskelbia, kad 
biudžetas galutinai priimtas.  
10. Kiekviena institucija naudojasi šiuo straipsniu jai suteiktais įgaliojimais, vadovaudamasi Sutar ­
timis ir jomis remiantis priimtais aktais, ypa č atsižvelgdama į S ąjungos nuosavus išteklius ir pajam ų 
bei išlaid ų pusiausvyr ą. 
315 straipsnis  
(EB sutarties ex 273 straipsnis)  
Jei finansini ų met ų pradžioje biudžetas dar n ėra galutinai priimtas, suma, lygi ne daugiau kaip vienai 
dvyliktajai pra ėjusi ų finansini ų met ų biudžeto atitinkamo skyriaus asignavim ų daliai gali b ūti išleista 
kiekvien ą m ėnesį pagal bet kok į biudžeto skyri ų, laikantis pagal 322 straipsn į priimt ų reglament ų 
nuostat ų; ta čiau ta suma negali viršyti biudžeto projekto tame pa čiame skyriuje numatyt ų asignavim ų 
vienos dvyliktosios dalies.  
Taryba remdamasi Komisijos pasi ūlymu, laikydamasi kit ų pirmojoje pastraipoje nurodyt ų s ąlyg ų, gali 
leisti išlaidas, didesnes už vien ą dvylikt ąją dal į laikantis pagal 322 straipsn į priimto reglamento. 
Taryba nedelsdama perduoda sprendim ą Europos Parlamentui.  
Laikantis 311 straipsnyje nurodyt ų akt ų, antrojoje pastraipoje nurodytame sprendime nustatomos 
būtinos priemon ės d ėl l ėšų, reikaling ų šiam straipsniui įgyvendinti.  
Jis įsigalioja pra ėjus trisdešim čiai dien ų nuo jo pri ėmimo, jei per š į laikotarp į Europos Parlamentas j į 
sudaran čių nari ų bals ų dauguma nenusprendžia ši ų išlaid ų sumažinti.  
316 straipsnis  
(EB sutarties ex 271 straipsnis)  
Bet kokie neišnaudoti asignavimai, išskyrus asignavimus personalo išlaikymui, finansini ų met ų pabai ­
goje 322 straipsnyje nustatytomis s ąlygomis gali b ūti perkelti, bet tik į kitus finansinius metus.  
Grupuojant išlaidų straipsnius pagal j ų pob ūdį arba paskirt į, asignavimai klasifikuojami atskirais 
skyriais ir poskyriais laikantis pagal 322 straipsnį priimt ų reglament ų. 
Europos Parlamento, Europos Vadov ų Tarybos ir Tarybos, Komisijos bei Europos S ąjungos Teisin ­
gumo Teismo išlaidos nustatomos atskiroje biudžeto dalyje nepažeidžiant speciali ų nuostat ų d ėl tam 
tikr ų bendr ų išlaid ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/185
4 SKYRIUS  
BIUDŽETO VYKDYMAS IR Į VYKDYMO PATVIRTINIMAS  
317 straipsnis  
(EB sutarties ex 274 straipsnis)  
Biudžet ą vykdo Komisija bendradarbiaudama su valstyb ėmis nar ėmis, laikydamasi pagal 322 straipsn į 
priimt ų reglament ų nuostat ų, savo pa čios atsakomybe ir neperžengdama nustatyt ų asignavimo rib ų, 
atsižvelgdama į patikimo finans ų valdymo principus. Siekdamos užtikrinti, kad asignavimai b ūtų 
naudojami pagal patikimo finans ų valdymo principus, valstyb ės nar ės bendradarbiauja su Komisija.  
Reglamente valstyb ėms nar ėms nustatomi biudžeto vykdymo kontrol ės ir audito įsipareigojimai ir su 
tuo susijusios pareigos. Juo taip pat nustatomos kiekvienos institucijos pareigos ir išsamios taisykl ės, 
kuriomis vadovaudamasi kiekviena institucija daro savo išlaidas.  
Neviršydama biudžeto, Komisija, laikydamasi apribojim ų ir są lyg ų, nustatyt ų pagal 322 straipsn į 
priimtuose reglamentuose, gali perkelti asignavimus iš vieno biudžeto skyriaus į kit ą arba iš vieno 
poskyrio į kit ą. 
318 straipsnis  
(EB sutarties ex 275 straipsnis)  
Kasmet Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pra ėjusi ų finansinių met ų biudžeto 
vykdymo ataskaitas. Komisija jiems taip pat perduoda S ąjungos turto ir įsipareigojim ų finansin ę 
ataskait ą. 
Komisija taip pat teikia Europos Parlamentui ir Tarybai S ąjungos finans ų įvertinimo pranešim ą, 
pagr įstą pasiektais rezultatais, ypa č atsižvelgdama į pagal 319 straipsn į Europos Parlamento ir 
Tarybos pateiktas pastabas.  
319 straipsnis  
(EB sutarties ex 276 straipsnis)  
1. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos priimta ir teikiama rekomendacija, patvirtina, kad 
Komisija biudžet ą įvykd ė. Šiuo tikslu Europos Parlamentas, išnagrin ėjus Tarybai, nagrinė ja 318 
straipsnyje minimas ataskaitas, finansin ę ataskait ą ir įvertinimo pranešim ą, Audito R ūm ų met ų 
pranešim ą kartu su audituot ų institucij ų atsakymais į Audito R ūm ų pastabas, 287 straipsnio 1 dalies 
antrojoje pastraipoje min ėtą patikinimo pareiškim ą ir bet kokius kitus svarbius specialius Audito 
Rūm ų pranešimus.LT C 83/186 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. Prieš patvirtindamas, kad Komisija biudžet ą įvykd ė, arba kitais tikslais, susijusiais su jo įgalio ­
jim ų biudžeto įgyvendinimo srityje vykdymu, Europos Parlamentas gali Komisijos paprašyti, kad ji 
pateikt ų įrodymus d ėl išlaid ų vykdymo arba finans ų kontrol ės sistemos veikimo. Komisija teikia 
Europos Parlamentui vis ą jo prašymu reikaling ą informacij ą. 
3. Komisija imasi vis ų atitinkam ų priemoni ų, kad atsižvelgt ų į biudžeto įvykdym ą patvirtinan ­ 
čiuose sprendimuose padarytas pastabas ir kitas Europos Parlamento pastabas d ėl išlaid ų vykdymo, 
taip pat Tarybos pastabas, pridedamas prie jos priimt ų rekomendacij ų d ėl biudžeto įvykdymo.  
Europos Parlamento arba Tarybos prašymu Komisija praneša apie priemones, kuri ų buvo imtasi 
atsižvelgiant į šias pastabas ir komentarus, ir ypa č apie padalinius, kurie yra atsakingi už biudžeto 
vykdym ą, duotus nurodymus. Šie pranešimai siun čiami ir Audito R ūmams.  
5 SKYRIUS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
320 straipsnis  
(EB sutarties ex 277 straipsnis)  
Daugiamet ė finansin ė programa ir metinis biudžetas sudaromas eurais.  
321 straipsnis  
(EB sutarties ex 278 straipsnis)  
Komisija, pranešusi atitinkam ų valstybi ų nari ų kompetentingoms institucijoms, gali turimas l ėšas 
kurios nors valstyb ės nar ės valiuta pakeisti į kitos valstyb ės nar ės valiut ą, jei to reikia, kad tokias 
lėšas b ūtų galima naudoti Sutartyse numatytiems tikslams. Komisija kiek gal ėdama stengiasi toki ų 
keitimų nedaryti, jei ji turi gryn ųjų pinig ų ar likvidaus turto jai reikalinga valiuta.  
Komisija ryšius su kiekviena valstybe nare palaiko per atitinkamos valstyb ės paskirt ą institucij ą. 
Atlikdama finansines operacijas, ji naudojasi atitinkamos valstyb ės nar ės emisijos banko arba kurios 
nors kitos tos valstyb ės nar ės patvirtintos finans ų institucijos paslaugomis.  
322 straipsnis  
(EB sutarties ex 279 straipsnis)  
1. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir 
pasikonsultav ę su Audito R ūmais, nustato:  
a) finansinio pob ūdžio taisykles, pirmiausiai nurodan čias biudžeto sudarymo ir vykdymo bei s ąskait ų 
pateikimo ir audito tvark ą;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/187
b) taisykles, numatan čias susijusi ų su finansais asmen ų, ypa č įgaliojimus suteikian čių pareig ūnų ir 
apskaitos pareig ūnų, atsakomyb ės kontrol ę. 
2. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu bei pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Audito 
Rūmais, nustato b ūdus ir tvark ą, kaip biudžeto pajamos, numatytos pagal susitarimus d ėl S ąjungos 
nuosav ų ištekli ų, tampa prieinamos Komisijai, ir nustato priemones, taikomas prireikus patenkinti 
gryn ųjų pinig ų poreik į. 
323 straipsnis 
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija užtikrina, kad b ūtų prieinamos finansin ės priemon ės, kuri ų 
reikia, kad S ąjunga gal ėtų vykdyti savo teisinius į sipareigojimus tre čiosioms šalims.  
324 straipsnis  
Vykdant šioje antraštin ėje dalyje nurodytas biudžetines proced ūras, Komisijos iniciatyva rengiami 
nuolatiniai Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirminink ų susitikimai. Siekdami sudaryti 
sąlygas šios antraštin ės dalies įgyvendinimui, pirmininkai imasi vis ų reikalingų priemoni ų, skatinan čių 
konsultavim ąsi ir institucij ų, kurioms jie pirmininkauja, pozicij ų suderinim ą. 
6 SKYRIUS  
KOVA SU SUK ČIAVIMU  
325 straipsnis  
(EB sutarties ex 280 straipsnis)  
1. S ąjunga ir valstyb ės nar ės S ąjungos finansiniams interesams kenkian čiam suk čiavimui ir kitoms 
neteis ėtoms veikoms priešinasi taikydamos pagal š į straipsn į nustatytinas priemones, kuri ų paskirtis 
yra atgrasinti ir užtikrinti veiksming ą apsaug ą valstyb ėse nar ėse ir S ąjungos institucijose, įstaigose ir 
organuose.  
2. Valstyb ės nar ės prieš S ąjungos finansiniams interesams kenkiant į suk čiavim ą imasi t ų pa čių 
priemoni ų, kuri ų jos imasi prieš savo pa čių finansiniams interesams kenkiant į suk čiavim ą. 
3. Nepažeisdamos kit ų Sutar čių nuostat ų, valstyb ės nar ės derina savo veiksmus, skirtus S ąjungos 
finansiniams interesams nuo suk čiavimo apsaugoti. Šiuo tikslu jos, Komisijos padedamos, organizuoja 
glaud ų ir reguliar ų kompetenting ų institucij ų bendradarbiavim ą.LT C 83/188 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4. Europos Parlamentas ir Taryba, spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasikonsultav ę 
su Audito R ūmais, nustato b ūtinas priemones S ąjungos finansiniams interesams kenkian čio suk čia­
vimo prevencijos ir kovos su juo srityse, kad valstyb ėse nar ėse, taip pat S ąjungos institucijose, 
įstaigose ir organuose sudaryt ų veiksmingos ir lygiavert ės apsaugos galimybes.  
5. Komisija, bendradarbiaudama su valstyb ėmis nar ėmis, kasmet pateikia Europos Parlamentui ir 
Tarybai pranešim ą apie priemones, kuri ų buvo imtasi įgyvendinant š į straipsn į. 
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TVIRTESNIS BENDRADARBIAVIMAS  
326 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
Bet koks tvirtesnis bendradarbiavimas turi atitikti Sutartis ir S ąjungos teis ę. 
Toks bendradarbiavimas neturi susilpninti vidaus rinkos ar ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės 
sanglaudos. Jis neturi b ūti kli ūtimi prekybai tarp valstybi ų nari ų ar jos diskriminavimas ir neturi 
iškreipti konkurencijos tarp j ų. 
327 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
Bet koks tvirtesnis bendradarbiavimas neturi pažeisti į j į ne įsitraukusi ų valstybi ų nari ų kompetencijos, 
teisi ų ir į sipareigojim ų. Tos valstybės nar ės netrukdo į j į įsitraukusioms valstyb ėms j į vykdyti.  
328 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
1. Prad ėtas tvirtesnis bendradarbiavimas yra atviras visoms valstyb ėms nar ėms, jei laikomasi vis ų 
dalyvavimo s ąlyg ų, nustatyt ų sprendime, kuriuo suteiktas leidimas bendradarbiauti. Jis taip pat atviras 
joms bet kuriuo kitu metu, jei, be min ėtų s ąlyg ų, laikomasi toje strukt ūroje jau priimt ų akt ų. 
Komisija ir tvirtesniame bendradarbiavime dalyvaujan čios valstyb ės nar ės skatina jame dalyvauti kuo 
didesn į valstybi ų nari ų skai čių. 
2. Komisija ir prireikus S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai 
reguliariai informuoja Europos Parlament ą ir Taryb ą apie tvirtesnio bendradarbiavimo raid ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/189
329 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
1. Valstyb ės nar ės, kurios nori prad ėti tvir čiau bendradarbiauti vienoje iš Sutartyse nurodyt ų sri čių, 
išskyrus išimtin ės kompetencijos ir bendros užsienio ir saugumo politikos sritis, pateikia prašym ą 
Komisijai, nurodydamos si ūlomo tvirtesnio bendradarbiavimo apimt į ir tikslus. D ėl jo Komisija gali 
pateikti pasi ūlym ą Tarybai. Jeigu Komisija nepateikia pasi ūlymo, apie priežastis ji praneša atitinka ­
moms valstyb ėms nar ėms. 
Leidimą prad ėti pirmojoje pastraipoje nurodytą tvirtesn į bendradarbiavim ą suteikia Taryba, remda ­
masi Komisijos pasi ūlymu ir gavusi Europos Parlamento pritarim ą. 
2. Valstybi ų nari ų, siekian čių tvirtesnio tarpusavio bendradarbiavimo bendros užsienio ir saugumo 
politikos srityje, prašymas pateikiamas Tarybai. Jis perduodamas S ąjungos vyriausiajam įgaliotiniui 
užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris pateikia nuomon ę d ėl numatomo tvirtesnio bendra ­
darbiavimo suderinamumo su S ąjungos bendra užsienio ir saugumo politika, ir Komisijai, kuri 
pateikia savo nuomon ę vis ų pirma d ėl to, ar numatomas tvirtesnis bendradarbiavimas suderinamas 
su kitomis S ąjungos politikos sritimis. Jis taip pat siun čiamas Europos Parlamentui susipažinti.  
Leidimas vykdyti tvirtesn į bendradarbiavim ą suteikiamas Tarybos vieningai priimtu sprendimu.  
330 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
Visi Tarybos nariai gali dalyvauti svarstymuose, ta čiau balsuoja tik Tarybos nariai, atstovaujantys 
tvirtesniame bendradarbiavime dalyvaujan čioms valstyb ėms nar ėms.  
Priimant sprendimus vieningai, tvirtesnio bendradarbiavimo atveju atsižvelgiama tik į dalyvaujan čių 
jame valstybi ų nari ų atstov ų balsus.  
Kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal 238 straipsnio 3 dalį . 
331 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
1. Kiekviena valstyb ė nar ė, norinti įsitraukti į jau vykstant į tvirtesn į bendradarbiavimą vienoje iš 
329 straipsnio 1 dalyje nurodyt ų sri čių, apie savo ketinim ą praneša Tarybai ir Komisijai.  
Komisija per keturis m ėnesius nuo pranešimo gavimo dienos patvirtina atitinkamos valstyb ės nar ės 
dalyvavim ą. Prireikus ji įvertina, ar dalyvavimo s ąlygos įvykdytos, ir patvirtina pereinamojo laiko ­
tarpio priemones, reikalingas tvirtesnio bendradarbiavimo sistemoje jau priimtiems aktams taikyti.LT C 83/190 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Ta čiau, jei Komisija mano, kad dalyvavimo s ąlygos ne įvykdytos, ji nurodo priemones, kuri ų reikia 
imtis siekiant įvykdyti šias s ąlygas, ir nustato dalyvavimo prašymo persvarstymo termin ą. Pasibaigus 
šiam terminui, ji persvarsto prašym ą antrojoje pastraipoje nustatyta tvarka. Jei Komisija mano, kad 
dalyvavimo s ąlygos vis dar ne įvykdytos, atitinkama valstyb ė nar ė gali perduoti t ą klausim ą svarstyti 
Tarybai, kuri priima sprendim ą d ėl prašymo. Taryba sprendžia laikydamasi 330 straipsnio. Remda ­
masi Komisijos pasi ūlymu, ji taip pat gali patvirtinti antrojoje pastraipoje nurodytas pereinamojo 
laikotarpio priemones. 
2. Bet kuri valstyb ė nar ė, norinti įsitraukti į jau vykstant į tvirtesn į bendradarbiavim ą bendros 
užsienio ir saugumo politikos srityje, praneša apie savo ketinim ą Tarybai, S ąjungos vyriausiajam 
įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijai.  
Pasikonsultavusi su S ąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai ir 
prireikus įvertinusi, ar dalyvavimo s ąlygos įvykdytos, Taryba patvirtina atitinkamos valstyb ės nar ės 
dalyvavim ą. Taryba, remdamasi vyriausiojo įgaliotinio pasi ūlymu, taip pat gali patvirtinti bet kokias 
pereinamojo laikotarpio priemones, kurios reikalingos tvirtesnio bendradarbiavimo sistemoje jau 
priimt ų akt ų taikymui. Ta čiau, jei Taryba mano, kad kurios nors dalyvavimo s ąlygos ne įvykdytos, 
ji nurodo priemones, kurias reikia priimti siekiant įvykdyti šias s ąlygas, ir nustato dalyvavimo 
prašymo persvarstymo termin ą. 
Taikant ši ą dal į Taryba sprendžia vieningai ir laikydamasi 330 straipsnio.  
332 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
Išlaidas, atsirandanč ias įgyvendinant tvirtesn į bendradarbiavim ą, išskyrus institucijoms reikalingas 
administracines išlaidas, apmoka dalyvaujan čios valstyb ės nar ės, jeigu visi Tarybos nariai, spr ęsdami 
vieningai ir pasikonsultav ę su Europos Parlamentu, nenusprendžia kitaip.  
333 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
1. Kai Sutar čių nuostata, kuri gali b ūti taikoma tvirtesniam bendradarbiavimui, nustatoma, kad 
Taryba sprendžia vieningai, Taryba, spr ęsdama vieningai pagal 330 straipsnyje nustatyt ą tvark ą, gali 
priimti sprendim ą, kuriame numatoma, kad ji spr ęs kvalifikuota balsų dauguma.  
2. Kai Sutar čių nuostata, kuri gali b ūti taikoma tvirtesniam bendradarbiavimui, nustatoma, kad 
Taryba priima aktus pagal speciali ą teis ėk ūros proced ūrą, Taryba, spr ęsdama vieningai pagal 330 
straipsnyje nustatytą tvark ą, gali priimti sprendim ą, kuriame numatoma, kad ji veiks pagal įprast ą 
teis ėkūros proced ūrą. Taryba sprendžia pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/191
3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalys netaikomos karinio arba gynybinio pob ūdžio sprendimams.  
334 straipsnis  
(ES sutarties ex 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsniai ir EB sutarties ex 11 ir 11a straipsniai)  
Taryba ir Komisija užtikrina veiklos, kurios imamasi tvirtesnio bendradarbiavimo sistemoje, nuose ­
klum ą ir tokios veiklos suderinamumą su S ąjungos politikos kryptimis bei tuo tikslu bendradarbiauja.  
SEPTINTOJI DALIS  
BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 
335 straipsnis  
(EB sutarties ex 282 straipsnis)  
Kiekvienoje valstyb ėje nar ėje S ąjunga naudojasi pla čiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asme ­
nims pagal j ų įstatymus; ji gali įsigyti kilnojam ąjį ir nekilnojam ąjį turt ą bei juo disponuoti ir b ūti 
šalimi teismo procese. Šiuo tikslu S ąjungai atstovauja Komisija. Ta čiau S ąjungai atstovauja institucijos, 
remdamosi savo administracine autonomija, tokiais klausimais, kurie susij ę su j ų atitinkama veikla.  
336 straipsnis  
(EB sutarties ex 283 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasi ­
konsultav ę su kitomis suinteresuotomis institucijomis, patvirtina Europos S ąjungos pareig ūnų 
tarnybos nuostatus ir S ąjungos kit ų tarnautoj ų įdarbinimo są lygas.  
337 straipsnis  
(EB sutarties ex 284 straipsnis)  
Komisija, laikydamasi pagal Sutar čių nuostatas Tarybos sprendžiant paprasta bals ų dauguma nusta ­
tyt ų apribojim ų ir są lyg ų, gali rinkti bet koki ą informacij ą ir daryti bet kok į patikrinim ą, reikaling ą jai 
patik ėtoms užduotims atlikti.  
338 straipsnis  
(EB sutarties ex 285 straipsnis)  
1. Nepažeisdama Protokolo d ėl Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko 
statuto 5 straipsnio, Europos Parlamentas ir Taryba sprę sdami pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą 
nustato priemones S ąjungos veiklos rezultatams apib ūdinti reikalingai statistinei informacijai rengti.LT C 83/192 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2. S ąjungos statistin ė informacija rengiama laikantis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, 
mokslinio nepriklausomumo, išlaid ų efektyvumo ir statistinio konfidencialumo principų ; ji netampa 
pernelyg sunkia našta ūkio subjektams.  
339 straipsnis  
(EB sutarties ex 287 straipsnis)  
Sąjungos institucij ų nariai, komitetų nariai, S ąjungos pareig ūnai ir kiti tarnautojai, netgi nustoj ę eiti 
savo pareigas, neturi teis ės atskleisti informacijos, kuri ą jie yra įsipareigoj ę saugoti kaip tarnybin ę 
paslapt į, ypa č informacijos apie įmones, j ų verslo ryšius ar s ąnaud ų sudedamą sias dalis.  
340 straipsnis  
(EB sutarties ex 288 straipsnis)  
Sąjungos sutartin ę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutar čiai taikoma teis ė. 
Deliktin ės atsakomyb ės atveju S ąjunga pagal bendrus valstybių nari ų įstatymams b ūdingus principus 
atlygina bet koki ą žal ą, kuri ą, eidami savo pareigas, padaro jos institucijos ar j ų tarnautojai.  
Nukrypdamas nuo antrosios pastraipos, Europos centrinis bankas pagal bendrus valstybi ų nari ų 
įstatymams b ūdingus principus atlygina bet koki ą žal ą, kuri ą padaro pats bankas ar jo tarnautojai, 
atlikdami savo pareigas.  
Asmenin ę jos tarnautoj ų atsakomyb ę S ąjungai reglamentuoja nuostatos, numatytos jiems taikomuose 
tarnybos nuostatuose arba įdarbinimo są lygose. 
341 straipsnis  
(EB sutarties ex 289 straipsnis)  
Sąjungos institucij ų b ūstin ės vieta nustatoma bendru valstybi ų nari ų vyriausybi ų sutarimu.  
342 straipsnis  
(EB sutarties ex 290 straipsnis)  
Kalbų vartojim ą S ąjungos institucijose reglamentuojan čias taisykles, nepažeisdama Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo statuto nuostat ų, priimdama reglamentus vieningai nustato Taryba.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/193
343 straipsnis  
(EB sutarties ex 291 straipsnis)  
Valstybi ų nari ų teritorijose S ąjunga 1965 m. balandžio 8 d. Protokole d ėl Europos S ąjungos privi ­
legij ų ir imunitet ų nustatytomis s ąlygomis naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurie yra b ūtini jos 
uždaviniams atlikti. Tas pats taikoma Europos centriniam bankui ir Europos investicij ų bankui.  
344 straipsnis  
(EB sutarties ex 292 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės įsipareigoja gin čų d ėl Sutar čių aiškinimo ar taikymo nespr ęsti kitais b ūdais nei 
nustatyta Sutartyse.  
345 straipsnis  
(EB sutarties ex 295 straipsnis)  
Sutartys jokiu b ūdu nepažeidžia valstybi ų nari ų norm ų, reglamentuojan čių nuosavyb ės sistem ą. 
346 straipsnis  
(EB sutarties ex 296 straipsnis)  
1. Sutar čių nuostatos nekliudo taikyti šias taisykles:  
a) jokia valstyb ė nar ė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidim ą ji laiko prieštaraujan čiu gyvy ­
biniams savo saugumo interesams;  
b) kiekviena valstyb ė nar ė gali imtis priemoni ų, kurias mano esant b ūtinas apsaugoti gyvybiniams 
savo saugumo interesams, susijusiems su ginkl ų, amunicijos ir karin ės paskirties medžiag ų gamyba 
ar prekyba; šios priemonės neturi kenkti gamini ų, kurie n ėra specialiai skirti karo tikslams, 
konkurencijos vidaus rinkoje s ąlygoms.  
2. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, gali vieningai pakeisti 1958 m. balandžio 15 d. jos 
pa čios sudaryt ą gamini ų, kuriems taikomos šio straipsnio 1 dalies b punkto nuostatos, s ąraš ą. 
347 straipsnis  
(EB sutarties ex 297 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės konsultuojasi viena su kita siekdamos prireikus veikti drauge, kad vidaus rinkos 
veikimui nedaryt ų poveikio priemon ės, kuri ų valstybei narei gali tekti imtis įvykus rimtiems vieš ąją 
tvark ą trikdantiems vidaus neramumams, kilus karui ar atsiradus didelei, karo gr ėsm ę kelian čiai 
tarptautinei įtampai, arba siekiant vykdyti įsipareigojimus, kuriuos ji prisi ėm ė taikai ir tarptautiniam 
saugumui palaikyti.LT C 83/194 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
348 straipsnis  
(EB sutarties ex 298 straipsnis)  
Jei 346 ir 347 straipsniuose min ėtais atvejais taikomos priemon ės vidaus rinkoje trikdo konkuren ­
cijos są lygas, Komisija, veikdama kartu su suinteresuota valstybe, ištiria, kaip tas priemones b ūtų 
galima suderinti su Sutartyse nustatytomis taisyklėmis.  
Nukrypdama nuo 258 ir 259 straipsniuose numatytos tvarkos, Komisija ar bet kuri valstyb ė nar ė gali 
tiesiogiai kreiptis į Teisingumo Teism ą, jei mano, kad kita valstyb ė nar ė piktnaudžiauja 346 ir 347 
straipsniuose numatytomis galiomis. Teisingumo Teismas savo išvad ą pateikia uždarame pos ėdyje. 
349 straipsnis  
(EB sutarties ex 299 straipsnio 2 dalies antroji, tre čioji ir ketvirtoji pastraipos)  
Atsižvelgdama į Gvadelupos, Pranc ūzijos Gvianos, Martinikos, Reuniono, Sen Bartelemi, Sen Marteno, 
Azor ų, Maderos ir Kanar ų sal ų socialin ės ir ekonomin ės strukt ūros pad ėtį, kuri ą sunkina j ų atokumas, 
izoliuotumas, mažumas, sunkios topografin ės ir klimato s ąlygos, ekonominis priklausomumas nuo 
keleto produkt ų, o ši ų veiksni ų pastovumas ir derinys labai riboja ši ų regionų pl ėtr ą, Taryba, remda ­
masi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, nustato konkre čias priemones, 
kuriomis siekiama b ūtent šiems regionams nustatyti Sutar čių, taip pat bendr ų politikos kryp čių 
taikymo są lygas. Jei atitinkamas konkre čias priemones priima Taryba pagal speciali ą teis ėkūros 
proced ūrą, ji taip pat sprendžia remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos 
Parlamentu.  
Pirmojoje pastraipoje nurodytos priemon ės pirmiausia skirtos muit ų ir prekybos politikai, fiskalinei 
politikai, laisvosios zonos, žem ės ūkio ir žuvininkyst ės politikai, žaliav ų ir b ūtino vartojimo preki ų 
tiekimo są lygoms, valstyb ės pagalbos bei paramos iš strukt ūrini ų fond ų ir pagal horizontali ąsias 
Sąjungos programas gavimo s ąlygoms.  
Atsižvelgdama į atokiausi ų regionų ypatumus ir ribotas galimybes, pirmojoje pastraipoje min ėtas 
priemones Taryba nustato nesumenkindama S ąjungos teisin ės tvarkos, taip pat vidaus rinkos ir 
bendros politikos kryp čių vientisumo bei darnos.  
350 straipsnis  
(EB sutarties ex 306 straipsnis)  
Sutar čių nuostatos nekliudo egzistuoti regionin ėms są jungoms tarp Belgijos ir Liuksemburgo ar tarp 
Belgijos, Liuksemburgo ir Nyderland ų arba j ų kurti, jei ši ų regionini ų s ąjung ų tikslų negalima pasiekti 
taikant Sutartis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/195
351 straipsnis  
(EB sutarties ex 307 straipsnis)  
Sutar čių nuostatos neturi paveikti teisių ir pareig ų, kylanč ių iš susitarimų , sudaryt ų iki 1958 m. 
sausio 1 d. arba stojan čioms valstyb ėms — iki įstojimo dienos, tarp vienos ar keleto valstybi ų 
nari ų ir vienos ar keleto tre čiųjų šali ų. 
Jei tokie susitarimai yra nesuderinami su Sutartimis, atitinkama valstyb ė nar ė ar atitinkamos valstyb ės 
nar ės stengiasi pašalinti egzistuojant į nesuderinamum ą. Prireikus valstyb ės nar ės viena kitai padeda 
siekti šio tikslo ir atitinkamais atvejais nustato bendr ą poži ūrį. 
Įgyvendindamos pirmojoje pastraipoje minimus susitarimus, valstyb ės nar ės atsižvelgia į tai, kad 
nuolaidos, kurias kiekviena valstyb ė nar ė daro remdamasi Sutartimis, yra neatskiriama S ąjungos 
kūrimo dalis ir d ėl to jie yra neatsiejamai susij ę su bendr ų institucij ų k ūrimu, gali ų joms suteikimu 
ir tuo, kad visos valstyb ės nar ės daro tas pa čias nuolaidas.  
352 straipsnis  
(EB sutarties ex 308 straipsnis)  
1. Jei paaišk ėtų, kad S ąjungai reikia imtis veiksm ų vienam iš Sutartyse nurodyt ų tiksl ų pasiekti 
Sutartyse apibr ėžtose srityse, o jos nesuteikia tam b ūtin ų įgaliojim ų, Taryba, remdamasi Komisijos 
pasi ūlymu ir gavusi Europos Parlamento pritarim ą, vieningai priima reikiamas nuostatas. Jei atitin ­
kamas nuostatas priima Taryba pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą, ji taip pat sprendžia vieningai, 
remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir gavusi Europos Parlamento pritarim ą. 
2. Naudodamasi Europos S ąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalyje nurodyto subsidiarumo principo 
kontrolės tvarka, Komisija atkreipia nacionalini ų parlament ų d ėmes į į pasi ūlymus, grindžiamus šiuo 
straipsniu.  
3. Šiuo straipsniu grindžiamos priemon ės negali apimti valstybi ų nari ų įstatym ų ir kit ų teis ės akt ų 
suderinimo tais atvejais, kai tokio suderinimo nenumato Sutartys.  
4. Šis straipsnis negali b ūti pagrindu siekiant su bendra užsienio ir saugumo politika susijusi ų 
tiksl ų ir priimant kiekvien ą akt ą pagal šį straipsn į laikomasi apribojim ų, nustatyt ų Europos S ąjungos 
sutarties  40 straipsnio antrojoje pastraipoje.LT C 83/196 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
353 straipsnis  
Europos S ąjungos sutarties 48 straipsnio 7 dalis netaikoma šiems straipsniams:  
— 311 straipsnio tre čiajai ir ketvirtajai pastraipoms,  
— 312 straipsnio 2 dalies pirmajai pastraipai,  
— 352 straipsniui ir  
— 354 straipsniui.  
354 straipsnis  
(EB sutarties ex 309 straipsnis)  
Taikant Europos S ąjungos sutarties 7 straipsn į d ėl iš naryst ės S ąjungoje kylan čių tam tikr ų teisi ų 
sustabdymo, atitinkamai valstybei narei atstovaujantis Europos Vadov ų Tarybos ar Tarybos narys 
nedalyvauja balsavime ir skai čiuojant 1 ir 2 dalyse nurodyt ą vien ą tre čdal į ar keturis penktadalius 
valstybi ų nari ų atitinkama valstyb ė ne įskai čiuojama. Dalyvaujan čių ar atstovaujan čių nari ų susilai ­
kymas balsuojant netrukdo priimti min ėto straipsnio 2 dalyje nurodytus sprendimus.  
Priimant Europos S ąjungos sutarties 7 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytus sprendimus kvalifikuota 
bals ų dauguma apibr ėžiama pagal šios Sutarties 238 straipsnio 3 dalies b punkt ą. 
Tais atvejais, kai, pagal Europos S ąjungos sutarties 7 straipsnio 3 dal į pri ėmus sprendim ą sustabdyti 
balsavimo teises, Taryba, remdamasi viena iš Sutar čių nuostat ų, sprendžia kvalifikuota bals ų 
dauguma, ta kvalifikuota dauguma apibr ėžiama pagal šios Sutarties 238 straipsnio 3 dalies b punkt ą, 
arba tais atvejais, kai Taryba sprendžia remdamasi Komisijos arba S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio 
užsienio reikalams ir saugumo politikai pasi ūlymu, – pagal šios Sutarties 238 straipsnio 3 dalies a 
punktą.  
Taikant Europos S ąjungos sutarties 7 straipsn į, Europos Parlamentas sprendžia dviej ų tre čdali ų 
atiduot ų ir j į sudaran čių nari ų daugumai atstovaujan čių bals ų dauguma.  
355 straipsnis  
(EB sutarties ex 299 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa ir 3–6 dalys)  
Be Europos S ąjungos sutarties 52 straipsnio nuostat ų d ėl Sutar čių teritorin ės taikymo srities, 
taikomos šios nuostatos:  
1. Sutar čių nuostatos taikomos Gvadelupai, Pranc ūzijos Gvianai, Martinikai, Reunionui, Sen Barte ­
lemi, Sen Martenui, Azor ų, Maderos ir Kanar ų saloms pagal 349 straipsn į. 
2. Užj ūrio šalims ir teritorijoms, išvardytoms II priede, taikomi special ūs susitarimai d ėl asocia ­
cijos, išd ėstyti ketvirtojoje dalyje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/197
Sutartys netaikomos toms užj ūrio šalims ir teritorijoms, specialiais ryšiais susijusioms su Jungtine 
Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kurios ne įtrauktos į pirmiau min ėtą s ąraš ą. 
3. Sutar čių nuostatos taikomos Europos teritorijoms, už kuri ų išorės santykius atsako kuri nors 
valstybė nar ė. 
4. Sutar čių nuostatos Aland ų saloms taikomos pagal 2 protokolo, pridedamo prie Akto d ėl 
Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalyst ės stojimo są lyg ų, nuostatas.  
5. Nukrypstant nuo Europos S ąjungos sutarties 52 straipsnio ir šio straipsnio 1–4 dali ų: 
a) Sutartys netaikomos Farerų saloms;  
b) Sutartys netaikomos Jungtin ės Karalyst ės Akrotirio ir Dekelijos Suverenioms bazi ų teritorijoms 
Kipre, išskyrus tiek, kiek b ūtina, siekiant užtikrinti priemoni ų, išd ėstyt ų Protokole d ėl Jungtin ės 
Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės suvereni ų bazių teritorij ų Kipre, prid ėtame prie 
Akto d ėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, 
Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slov ėnijos 
Respublika ir Slovakijos Respublikos stojimo į Europos S ąjung ą s ąlyg ų, įgyvendinim ą ir vadovau ­
jantis to Protokolo s ąlygomis;  
c) Sutartys taikomos Norman ų saloms ir Meno salai tik tiek, kiek reikia įgyvendinti susitarimams d ėl 
šių sal ų, nurodytiems Sutartyje d ėl nauj ų valstybi ų nari ų įstojimo į Europos ekonomin ę bendrij ą ir 
į Europos atomin ės energijos bendrij ą, pasirašytoje 1972 m. sausio 22 d.  
6. Atitinkamos valstyb ės nar ės iniciatyva Europos Vadov ų Taryba gali priimti sprendim ą, iš dalies 
kei čiantį 1 ir 2 dalyse nurodytos Danijos, Pranc ūzijos ar Nyderlandų šalies ar teritorijos status ą 
Sąjungos atžvilgiu. Europos Vadov ų Taryba sprendimą  priima vieningai, pasikonsultavusi su Komisija.  
356 straipsnis  
(EB sutarties ex 312 straipsnis)  
Ši Sutartis sudaroma neribotam laikui.  
357 straipsnis  
(EB sutarties ex 313 straipsnis)  
Aukštosios Susitarian čios Šalys ši ą Sutart į ratifikuoja pagal savo atitinkamas konstitucines nuostatas. 
Ratifikavimo dokumentai deponuojami Italijos Respublikos Vyriausybei.LT C 83/198 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Ši Sutartis įsigalioja pirm ą kito m ėnesio dien ą po to, kai ratifikavimo dokumentus deponuoja pasku ­
tin ė valstyb ė signatar ė. Ta čiau jei dokumentai deponuojami likus mažiau kaip penkiolikai dien ų iki 
kito m ėnesio pradžios, Sutartis įsigalioja pirm ą antrojo po deponavimo m ėnesio dien ą. 
358 straipsnis  
Europos S ąjungos sutarties 55 straipsnio nuostatos taikomos šiai Sutar čiai. 
TAI PALIUDYDAMI ši ą Sutart į pasiraš ė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.  
Priimta t ūkstantis devyni šimtai penkiasdešimt septint ų met ų kovo dvidešimt penkt ą dien ą Romoje.  
(įgaliot ųjų atstov ų s ąrašas nepateikiamas)LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/199

PROTOKOLAILT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/201

PROTOKOLAS (Nr. 1)  
D ĖL NACIONALINI Ų PARLAMENT Ų VAIDMENS 
EUROPOS S ĄJUNGOJE  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRISIMINDAMOS , kad nacionalini ų parlament ų vykdomas nuodugnus savo vyriausybi ų veiklos, susiju ­
sios su Europos S ąjungos veikla, tikrinimas yra kiekvienos valstyb ės nar ės konkre čios konstitucin ės 
strukt ūros bei praktikos dalykas,  
NOR ĖDAMOS  skatinti nacionalinius parlamentus aktyviau dalyvauti Europos S ąjungos veikloje ir pl ėsti 
jų galimybes reikšti savo nuomon ę d ėl Europos S ąjungos įstatymo gali ą turin čių akt ų projekt ų ir d ėl 
kit ų juos ypa č dominan čių dalyk ų, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
INFORMACIJA NACIONALINIAMS PARLAMENTAMS  
1 straipsnis  
Savo konsultacinio pob ūdžio dokumentus (žali ąją knyg ą, balt ąją knyg ą ir komunikatus), kai jie 
paskelbiami, Komisija tiesiogiai perduoda nacionaliniams parlamentams. Metines teis ėkūros 
programas ir visus kitus teis ėkūros planavimo ar politikos strateginius dokumentus ji taip pat 
perduoda nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu metu kaip ir Europos Parlamentui ir Tarybai.  
2 straipsnis  
Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiami įstatymo gali ą turin čių akt ų projektai perduodami nacio ­
naliniams parlamentams.  
Šiame protokole „ įstatymo gali ą turin čio akto projektas“ – tai Komisijos pasi ūlymai, valstybi ų nari ų 
grup ės iniciatyvos, Europos Parlamento iniciatyvos, Teisingumo Teismo prašymai, Europos centrinio 
banko rekomendacijos ir Europos investicij ų banko prašymai d ėl įstatymo gali ą turin čio akto 
pri ėmimo.  
Komisija savo pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus tiesiogiai perduoda nacionaliniams 
parlamentams tuo pa čiu metu kaip ir Europos Parlamentui ir Tarybai.  
Europos Parlamentas savo pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus tiesiogiai perduoda 
nacionaliniams parlamentams.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/203
Valstybi ų nari ų grup ės, Teisingumo Teismo, Europos centrinio banko ar Europos investicij ų banko 
pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus Taryba perduoda nacionaliniams parlamentams.  
3 straipsnis  
Protokole d ėl subsidiarumo ir proporcingumo princip ų taikymo nustatyta tvarka nacionaliniai parla ­
mentai gali pateikti Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkams pagr įstą nuomon ę d ėl 
įstatymo gali ą turin čio akto projekto atitikimo subsidiarumo principui.  
Jei įstatymo gali ą turinč io akto projekt ą si ūlo valstybi ų nari ų grup ė, Tarybos pirmininkas pagr įstą 
nuomon ę (nuomones) perduoda t ų valstybi ų nari ų vyriausyb ėms. 
Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą siū lo Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar 
Europos investicij ų bankas, Tarybos pirmininkas pagr įstą nuomon ę (nuomones) perduoda atitinkamai 
institucijai ar organui.  
4 straipsnis  
Nuo momento, kai visomis oficialiomis S ąjungos kalbomis nacionaliniams parlamentams pateikiamas 
įstatymo gali ą turin čio akto projektas, iki jo į traukimo į preliminari ą Tarybos pos ėdži ų darbotvark ę 
jam priimti arba pozicijai priimti pagal teis ėk ūros proced ūrą, turi praeiti aštuonios savait ės. Išimtys 
įmanomos skubos atvejais, kuri ų motyvai nurodomi Tarybos akte arba pozicijoje. Per tas aštuonias 
savaites susitarimas d ėl įstatymo gali ą turin čio akto projekto gali b ūti priimamas tik deramai pagr įs­
tais skubos atvejais. Išskyrus deramai pagr įstus skubos atvejus, nuo įstatymo gali ą turin čio akto 
projekto įtraukimo į preliminari ą Tarybos pos ėdži ų darbotvark ę iki pozicijos pri ėmimo turi praeiti 
dešimt dien ų. 
5 straipsnis  
Tarybos pos ėdži ų darbotvark ės ir rezultatai, įskaitant pos ėdži ų, kuriuose Taryba svarsto įstatymo gali ą 
turin čių akt ų projektus, protokolus, tiesiogiai perduodami nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu 
metu kaip ir valstybi ų nari ų vyriausyb ėms.  
6 straipsnis  
Kai Europos Vadov ų Taryba ketina pasiremti Europos S ąjungos sutarties 48 straipsnio 7 dalies 
pirm ąja ar antr ąja pastraipa, nacionaliniams parlamentams turi b ūti pranešama apie Europos Vadov ų 
Tarybos iniciatyv ą ne vėliau kaip prieš šešis m ėnesius iki bet kokio sprendimo pri ėmimo.  
7 straipsnis  
Audito R ūmai savo metin ę ataskait ą perduoda susipažinti nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu 
metu kaip ir Europos Parlamentui ir Tarybai.LT C 83/204 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
8 straipsnis  
Kai nacionalin ę parlamentin ę sistem ą sudaro ne vieneri r ūmai, 1–7 straipsniai taikomi kiekvieniems 
rūmams.  
II ANTRAŠTINĖ DALIS  
TARPPARLAMENTINIS BENDRADARBIAVIMAS  
9 straipsnis  
Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai kartu nustato, kaip S ąjungoje veiksmingai ir regu ­
liariai organizuoti bei skatinti tarpparlamentin į bendradarbiavim ą. 
10 straipsnis  
Sąjungos reikal ų parlamentini ų komitet ų konferencija gali pateikti bet kok į, jos nuomone, tinkam ą 
pasi ūlym ą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Ši konferencija taip pat skatina nacionalinius 
parlamentus ir Europos Parlament ą, įskaitant j ų specialiuosius komitetus, keistis informacija ir 
geriausia praktika. Ji taip pat gali organizuoti tarpparlamentines konferencijas konkre čiais klausimais, 
ypa č skirtas bendrai užsienio ir saugumo politikai, įskaitant bendr ą saugumo ir gynybos politik ą, 
svarstyti. Konferencijos pasi ūlymai nevaržo nacionalini ų parlament ų ir iš anksto nenulemia jų pozi ­
cij ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/205
PROTOKOLAS (Nr. 2)  
D ĖL SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO 
PRINCIP Ų TAIKYMO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  užtikrinti, kad sprendimai b ūtų priimami kiek įmanoma ar čiau S ąjungos pilie čių, 
NUSPRENDUSIOS  nustatyti Europos S ąjungos sutarties 3b straipsnyje numatyt ų subsidiarumo ir propor ­
cingumo princip ų taikymo są lygas bei sukurti ši ų princip ų taikymo steb ėsenos sistem ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Kiekviena institucija užtikrina, kad nuolat b ūtų laikomasi Europos S ąjungos sutarties 3b straipsnyje 
nustatyt ų subsidiarumo ir proporcingumo princip ų. 
2 straipsnis  
Prieš si ūlydama įstatymo gali ą turint į akt ą, Komisija pla čiai konsultuojasi. Konsultuojantis prireikus 
atsižvelgiama į regioninius ir vietinius numatom ų veiksm ų mastus. Ypatingos skubos atvejais Komi ­
sija toki ų konsultacij ų nerengia. Savo pasi ūlyme ji nurodo tokio sprendimo motyvus.  
3 straipsnis  
Šiame protokole „ įstatymo gali ą turin čio akto projektas“ – tai Komisijos pasi ūlymai, valstybi ų nari ų 
grup ės iniciatyvos, Europos Parlamento iniciatyvos, Teisingumo Teismo prašymai, Europos centrinio 
banko rekomendacijos ir Europos investicij ų banko prašymai d ėl įstatymo gali ą turin čio akto 
pri ėmimo.  
4 straipsnis  
Komisija savo įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus ir iš dalies pakeistus projektus perduoda vals ­
tybi ų nari ų nacionaliniams parlamentams tuo pa čiu metu kaip ir S ąjungos teis ės akt ų leid ėjui. 
Europos Parlamentas savo įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus ir iš dalies pakeistus projektus 
perduoda nacionaliniams parlamentams.  
Valstybi ų nari ų grup ės, Teisingumo Teismo, Europos centrinio banko ar Europos investicij ų banko 
pasi ūlytus įstatymo gali ą turin čių akt ų projektus ir iš dalies pakeistus projektus Taryba perduoda 
valstybi ų nari ų nacionaliniams parlamentams.LT C 83/206 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Priimtas Europos Parlamento teis ėkūros rezoliucijas ir Tarybos pozicijas pastarieji nedelsiant perduoda 
nacionaliniams parlamentams.  
5 straipsnis  
Įstatymo gali ą turin čių akt ų projektai yra pagrindžiami atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo 
principus. Bet kuriame įstatymo gali ą turinč io akto projekte tur ėtų b ūti išsamus paaiškinimas, 
leidžiantis įvertinti, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo princip ų. Šiame paaiškinime turė tų 
būti pateikta informacija, sudaranti galimyb ę įvertinti jo finansinio poveik į, o jei teikiama direktyva – 
jos poveikio reglamentavimui, kuris turi b ūti įgyvendintas valstyb ėje nar ėje, prireikus, įskaitant 
regionų teis ės aktus, įvertinim ą. Priežastys, d ėl kuri ų buvo padaryta išvada, kad S ąjungos tikslas 
gali b ūti geriau pasiektas S ąjungos lygiu, grindžiamos kokybiniais ir, kai tik įmanoma, kiekybiniais 
rodikliais. Įstatymo gali ą turin čių akt ų projektuose atsižvelgiama į b ūtinyb ę padaryti finansin ę arba 
administracin ę našt ą, tenkan čią S ąjungai, nacionalinėms vyriausyb ėms, region ų valdžios arba vietos 
savivaldos institucijoms, ūkio subjektams ir pilie čiams, minimali ą ir proporcing ą tikslui, kurį reikia 
pasiekti.  
6 straipsnis  
Bet kuris nacionalinis parlamentas ar bet kurie nacionalinio parlamento r ūmai per aštuonias savaites 
nuo įstatymo gali ą turin čio akto projekto S ąjungos oficialiomis kalbomis pateikimo gali pareikšti 
Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkams pagr įstą nuomon ę, nurodydami priežastis, 
dėl kuri ų, j ų manymu, tas projektas neatitinka subsidiarumo principo. Kai reikia konsultuotis su 
teis ėkūros gali ą turin čiais region ų parlamentais, konsultuojasi kiekvienas nacionalinis parlamentas 
arba nacionalinio parlamento r ūmai. 
Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą si ūlo valstybi ų nari ų grup ė, Tarybos pirmininkas nuomon ę 
perduoda t ų valstybi ų nari ų vyriausyb ėms. 
Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą siū lo Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar 
Europos investicij ų bankas, Tarybos pirmininkas pagr įstą nuomon ę perduoda atitinkamai institucijai 
ar organui.  
7 straipsnis  
1. Jei įstatymo gali ą turin čio akto projekt ą si ūlo Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bei tam 
tikrais atvejais valstybi ų nari ų grup ė, Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar Europos 
investicij ų bankas, jie atsižvelgia į pagr įstas nacionalini ų parlament ų arba nacionalini ų parlament ų 
rūm ų nuomones.  
Kiekvienas nacionalinis parlamentas turi du balsus, kuriuos pasiskirsto, remdamasis nacionaline 
parlamentine sistema. Kai parlamentin ę sistem ą sudaro dveji r ūmai, kiekvieni r ūmai turi po vien ą 
bals ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/207
2. Kai už pagr įstas nuomones, kad įstatymo gali ą turin čio akto projektas neatitinka subsidiarumo 
principo, atiduota ne mažiau kaip vienas tre čdalis vis ų nacionaliniams parlamentams pagal 1 dalies 
antr ąją pastraip ą skirt ų bals ų, projektas turi b ūti persvarstomas. Tuo atveju, kai įstatymo gali ą turin čio 
akto projektas, susij ęs su laisv ės, saugumo ir teisingumo erdve, pateikiamas remiantis Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 76 straipsniu, mažiausias atiduot ų bals ų skai čius turi sudaryti vien ą 
ketvirtadal į. 
Persvars čiusi projekt ą, Komisija arba tam tikrais atvejais valstybi ų nari ų grup ė, Europos Parlamentas, 
Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ar Europos investicij ų bankas, jei jie si ūlo įstatymo 
gali ą turin čio akto projekt ą, gali nuspr ęsti jo nekeisti, iš dalies pakeisti arba j į atsiimti. Turi b ūti 
nurodytos tokio sprendimo motyvai.  
3. Be to, pagal įprast ą teis ėk ūros proced ūrą, kai už pagr įstas nuomones, kad pasi ūlymas d ėl 
įstatymo gali ą turin čio akto neatitinka subsidiarumo principo, atiduota ne mažiau kaip paprasta 
nacionaliniams parlamentams pagal 1 dalies antr ąją pastraip ą skirt ų bals ų dauguma, pasi ūlymas 
turi b ūti persvarstomas. Persvars čiusi pasi ūlym ą, Komisija gali nuspr ęsti jo nekeisti, iš dalies pakeisti 
arba j į atsiimti.  
Pasirinkdama nekeisti pasi ūlymo, Komisija pagr įstoje nuomon ėje turės pagr įsti, kod ėl, jos nuomone, 
pasi ūlymas atitinka subsidiarumo princip ą. Ši pagr įsta nuomon ė ir pagr įstos nacionalini ų parlament ų 
nuomon ės tur ės b ūti pateiktos ES teis ės akt ų leid ėjui, kad į jas b ūtų atsižvelgta vykdant proced ūrą: 
a) prieš užbaigiant pirm ąjį svarstym ą teis ės akt ų leid ėjas (Europos Parlamentas ir Taryba) išnagrin ėja, 
ar pasi ūlymas d ėl teis ės akto atitinka subsidiarumo princip ą, ypa č atsižvelgdami į priežastis, kurias 
nurod ė ir kurioms pritaria dauguma nacionalini ų parlament ų, bei į pagr įstą Komisijos nuomon ę; 
b) jeigu 55 % Tarybos narių dauguma arba Europos Parlamente atiduot ų bals ų dauguma teis ės akt ų 
leid ėjas mano, kad pasi ūlymas neatitinka subsidiarumo principo, pasi ūlymas d ėl įstatymo gali ą 
turin čio akto nesvarstomas.  
8 straipsnis  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso nagrin ėti ieškinius d ėl subsidiarumo 
princip ą pažeidžianč io įstatymo gali ą turin čio akto, pateiktus valstyb ės nar ės Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 230 straipsnyje nustatyta tvarka, arba kuriuos ji perdav ė laikydamasi savo teisin ės 
tvarkos savo nacionalinio parlamento arba jo r ūm ų vardu.  
Pagal min ėtame straipsnyje nustatytas taisykles Region ų komitetas taip pat gali pateikti tokius ieški ­
nius dėl įstatymo gali ą turin čių akt ų, kuriuos priimant remiantis Sutartimi d ėl Europos S ąjungos 
veikimo su juo turi b ūti konsultuojamasi.LT C 83/208 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9 straipsnis  
Kiekvienais metais Komisija pateikia Europos Vadov ų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai ir nacio ­
naliniams parlamentams ataskait ą d ėl Europos S ąjungos sutarties 3b straipsnio taikymo. Ši metin ė 
ataskaita taip pat perduodama Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komitetui bei Region ų komitetui.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/209
PROTOKOLAS (Nr. 3)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS TEISINGUMO TEISMO STATUTO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
SIEKDAMOS  išd ėstyti Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 281 straipsnyje numatyt ą Europos 
Sąjungos Teisingumo Teismo statut ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
1 straipsnis  
Europos S ąjungos Teisingumo Teismas sudaromas ir veikia pagal Sutar čių, Europos atomin ės ener ­
gijos bendrijos steigimo sutarties (EAEB sutarties) ir šio Statuto nuostatas.  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TEIS ĖJAI IR GENERALINIAI ADVOKATAI  
2 straipsnis  
Kiekvienas teis ėjas, prieš prad ėdamas eiti savo pareigas, viešame Teisingumo Teismo posėdyje 
prisiekia savo pareigas atlikti nešališkai ir s ąžiningai ir saugoti Teismo pasitarim ų slaptum ą. 
3 straipsnis  
Teis ėjams suteikiamas imunitetas nuo jurisdikcijos. Baig ę eiti savo pareigas, jie ir toliau naudojasi 
imunitetu savo veiksm ų, atlikt ų einant teis ėjo pareigas, įskaitant pasisakymus žodžiu ir raštu, 
atžvilgiu.  
Teisingumo Teismas, pos ėdžiaudamas visos sud ėties, gali atšaukti tok į imunitet ą. Jeigu sprendimas 
susij ęs su Bendrojo Teismo ar specializuoto teismo nariu, Teismas sprendžia pasikonsultav ęs su 
atitinkamu teismu.  
Jei, Teismui atšaukus imunitet ą, vienam iš jo teis ėjų iškeliama baudžiamoji byla, bet kurioje iš 
valstybi ų nari ų jis gali b ūti teisiamas tik tokio teismo, kurio jurisdikcijai priklauso teisti aukš čiausi ų 
valstyb ės teism ų teis ėjus.LT C 83/210 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Protokolo d ėl Europos S ąjungos privilegij ų ir imunitet ų 11–14 ir 17 straipsniai Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo teis ėjams, generaliniams advokatams, teismo kancleriui ir praneš ėjų pavaduoto ­
jams taikomi nepažeidžiant pirmesnėse pastraipose nustatyt ų nuostat ų d ėl teis ėjų imuniteto nuo 
jurisdikcijos.  
4 straipsnis  
Teis ėjai negali eiti joki ų politini ų ar administracini ų pareig ų. 
Jie negali tur ėti jokio kito mokamo ar nemokamo darbo, išskyrus ypatingus atvejus, kai Taryba, 
spr ęsdama paprasta bals ų dauguma, padaro išimt į tuo klausimu.  
Pradė dami eiti savo pareigas, jie iškilmingai pasižada per savo kadencij ą ir jai pasibaigus gerbti su 
savo pareigomis susijusius įsipareigojimus, ypa č savo pareig ą s ąžiningai ir apdairiai elgtis nustoj ę eiti 
šias pareigas, sutikdami eiti tam tikras skiriam ąsias pareigas ar gauti tam tikr ą naud ą. 
Bet kokios su šiomis nuostatomis susijusios abejon ės sprendžiamos Teisingumo Teismo sprendimu. 
Jeigu sprendimas susij ęs su Bendrojo Teismo ar specializuoto teismo nariu, Teismas sprendžia pasi ­
konsultav ęs su atitinkamu teismu.  
5 straipsnis  
Išskyrus įprasto pakeitimo ar mirties atvej į, teis ėjas savo pareigas nustoja eiti, kai atsistatydina.  
Atsistatydindamas teisėjas savo atsistatydinimo pareiškim ą adresuoja Teisingumo Teismo pirmininkui, 
kuris j į persiun čia Tarybos pirmininkui. Tokiu b ūdu pranešus apie atsistatydinim ą, teis ėjo vieta tampa 
laisva. 
Išskyrus tuos atvejus, kai taikomos 6 straipsnio nuostatos, teis ėjas lieka eiti savo pareigas tol, kol jas 
perima j į kei čiantis teis ėjas.  
6 straipsnis  
Teis ėjas gali b ūti atleistas iš pareig ų arba netekti teisės į pensij ą ar kitas vietoj jos mokamas išmokas 
tiktai tuo atveju, jei Teisingumo Teismo teis ėjų ir generalini ų advokat ų vieninga nuomone jis nebea ­
titinka keliam ų reikalavim ų ar nevykdo su šiomis pareigomis susijusi ų įsipareigojim ų. Pats teis ėjas 
tokiuose svarstymuose nedalyvauja. Jeigu atitinkamas asmuo yra Bendrojo Teismo ar specializuoto 
teismo narys, Teismas sprendžia pasikonsultav ęs su atitinkamu teismu.  
Teismo kancleris perduoda Teismo sprendim ą Europos Parlamento pirmininkui bei Komisijos pirmi ­
ninkui ir praneša apie j į Tarybos pirmininkui.  
Pri ėmus sprendim ą atleisti teis ėją iš pareig ų, teis ėjo vieta tampa laisva pranešus apie š į sprendimą 
Tarybos pirmininkui.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/211
7 straipsnis  
Teis ėjas, turintis užimti Teismo nario, kurio kadencija dar nepasibaig ė, viet ą, skiriamas likusiam to 
nario kadencijos laikui.  
8 straipsnis  
2–7 straipsni ų nuostatos taikomos generaliniams advokatams.  
II ANTRAŠTINĖ  DALIS  
TEISINGUMO TEISMO ORGANIZACINIAI KLAUSIMAI  
9 straipsnis  
Kas treji metai yra keič iama dalis teis ėjų, pakaitomis kei čiami keturiolika ir trylika teisėj ų. 
Kas treji metai yra keič iama dalis generalini ų advokat ų. Kiekvien ą kart ą pakaitomis kei čiami keturi 
generaliniai advokatai.  
10 straipsnis  
Teismo kancleris Teisingumo Teismui prisiekia savo pareigas atlikti nešališkai ir s ąžiningai bei saugoti 
Teismo pasitarim ų slaptum ą. 
11 straipsnis  
Tais atvejais, kai Teismo kancleris negali dalyvauti Teisingumo Teismo pos ėdžiuose, Teismas pasir ū­
pina, kad kancler į pakeist ų kitas asmuo.  
12 straipsnis  
Kad Teisingumo Teismas gal ėtų vykdyti savo funkcijas, jame dirbti paskiriami pareig ūnai ir kiti 
tarnautojai. Jie yra atskaitingi Teismo kancleriui ir pavald ūs pirmininkui.  
13 straipsnis  
Teisingumo Teismo prašymu Europos Parlamentas ir Taryba spr ęsdami pagal įprast ą teis ėkūros 
proced ūrą gali numatyti skirti praneš ėjo pavaduotojus ir nustatyti j ų tarnybos taisykles. Praneš ėjo 
pavaduotoj ų gali b ūti reikalaujama, laikantis proced ūros reglamente nustatytų s ąlyg ų, dalyvauti 
Teismo pasirengime bylos nagrin ėjimui ir bendradarbiauti su teis ėju praneš ėju. 
Praneš ėjo pavaduotojai renkami iš asmen ų, kuri ų nepriklausomumas nekelia abejoni ų ir kurie turi 
reikaling ą teisin ę kvalifikacij ą; juos skiria Taryba, spr ęsdama paprasta balsų dauguma. Jie prieš Teismą 
prisiekia vykdyti savo pareigas nešališkai ir s ąžiningai bei saugoti Teismo pasitarim ų slaptum ą.LT C 83/212 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
14 straipsnis  
Reikalaujama, kad teis ėjai, generaliniai advokatai ir Teismo kancleris gyvent ų ten, kur yra Teisingumo 
Teismo b ūstin ė. 
15 straipsnis  
Teisingumo Teismo pos ėdžiai vyksta nuolat. Teismo atostog ų trukm ę Teismas nustato atsižvelgdamas 
į veiklos reikmes.  
16 straipsnis  
Teisingumo Teismas sudaro iš trij ų ir penki ų teis ėjų susidedan čias kolegijas. Teis ėjai iš savo tarpo 
išsirenka kolegij ų pirmininkus. Iš penki ų teis ėjų sudaryt ų kolegij ų pirmininkai renkami trejiems 
metams. Jie gali b ūti perrenkami dar vienai kadencijai.  
Didžioji kolegija susideda iš 13 teis ėjų. Jai pirmininkauja Teismo pirmininkas. Didžiosios kolegijos 
nariai taip pat yra iš penki ų teis ėjų sudaryt ų kolegij ų pirmininkai ir kiti pagal proced ūros reglament ą 
paskirti teis ėjai. 
Teismas pos ėdžiauja Didžiosios kolegijos sud ėties, kai to reikalauja bylos šalimi esanti valstyb ė nar ė 
ar S ąjungos institucija.  
Teismas pos ėdžiauja visos sud ėties, kai jame yra iškeliamos bylos pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 228 straipsnio 2 dal į, 245 straipsnio 2 dalį , 247 straipsn į ar 286 straipsnio 6 dalį . 
Be to, tais atvejais, kai byla yra ypa č svarbi, Teismas, išklaus ęs generalin į advokat ą, gali nuspr ęsti 
perduoti byl ą visos sudė ties Teismui.  
17 straipsnis  
Teisingumo Teismo sprendimai galioja tik tada, kai byl ą svarstant dalyvauja nelyginis jo nari ų 
skai čius. 
Kolegij ų, susidedan čių iš trij ų ar penki ų teis ėjų, sprendimai galioja tik tada, kai juos priima trys 
teis ėjai. 
Didžiosios kolegijos sprendimai galioja tik tada, kai pos ėdyje dalyvauja devyni teis ėjai. 
Visos sud ėties Teismo sprendimai galioja, jei posėdyje dalyvauja 15 teis ėjų. 
Jei vienas iš kolegijos teis ėjų pos ėdyje dalyvauti negali, laikantis proced ūros reglamente nustatytų 
sąlyg ų, jame dalyvauti gali b ūti paprašyta kitos kolegijos teisė jo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/213
18 straipsnis 
Nė vienam iš teis ėjų ar generalini ų advokat ų neleidžiama dalyvauti nagrin ėjant bylas, kuriose jie 
anks čiau yra dalyvav ę kaip atstovai ar patar ėjai, ar gynę vienos iš šali ų interesus arba į kurias jie 
buvo pakviesti pasisakyti kaip teismo ar tyrimo komisijos nariai ar kitas pareigas einantys asmenys.  
Jei d ėl koki ų nors ypating ų priežas čių teis ėjas ar generalinis advokatas mano, kad jam neder ėtų 
dalyvauti sprendžiant ar nagrin ėjant tam tikrą byl ą, jis apie tai praneša pirmininkui. Jei d ėl koki ų 
nors ypating ų priežas čių pirmininkas mano, kad teis ėjas ar generalinis advokatas netur ėtų dalyvauti 
nagrin ėjant tam tikrą byl ą ar teikti išvad ą joje, jis apie tai praneša tokiam teis ėjui ar generaliniam 
advokatui. 
Bet kokios kli ūtys, iškylan čios taikant šio straipsnio nuostatas, šalinamos Teisingumo Teismo spren ­
dimu.  
Nė viena iš bylos šali ų negali prašyti, kad b ūtų pakeista Teismo ar vienos iš jo kolegij ų sudė tis d ėl 
kurio nors teis ėjo pilietyb ės ar d ėl to, kad Teisme ar kolegijose n ėra tos bylos šalies pilietyb ės teis ėjo. 
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
TEISINGUMO TEISMO PROCESO TVARKA  
19 straipsnis  
Valstyb ėms nar ėms ir S ąjungos institucijoms Teisingumo Teisme atstovauja kiekvienai bylai skiriamas 
atstovas; atstovui gali pad ėti patar ėjas arba advokatas.  
Lygiai taip pat yra atstovaujama valstyb ėms, kurios n ėra nar ės, ta čiau yra Europos ekonomin ės erdv ės 
susitarimo šalys, ir tame susitarime nurodytai ELPA prieži ūros institucijai.  
Kitoms byl ų šalims turi atstovauti advokatas.  
Bylos šaliai Teisme gali atstovauti tik advokatas, turintis leidim ą verstis advokato praktika valstyb ės 
nar ės ar kitos valstyb ės, kuri yra Europos ekonomin ės erdv ės susitarimo šalis, teisme.  
Tokie atstovai, patar ėjai ir advokatai, dalyvaujantys bylas nagrin ėjant Teisme, naudojasi b ūtinomis 
teis ėmis ir imunitetais, įgalinan čiais juos nepriklausomai vykdyti savo pareigas, laikantis proced ūros 
reglamente nustatyt ų s ąlyg ų. 
Bylas nagrin ėjant dalyvaujan čių patar ėjų ir advokat ų atžvilgiu, Teismas, laikydamasis procedū ros 
reglamente nustatytų s ąlyg ų, naudojasi teismams paprastai suteikiamais įgaliojimais.  
Universiteto d ėstytojai, kurie yra vienos iš valstybi ų nari ų pilie čiai ir kuriems j ų teis ės aktai suteikia 
atstovavimo teis ę teisme, Teisme naudojasi tokiomis pat teis ėmis, kurias šis straipsnis suteikia advo ­
katams.LT C 83/214 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
20 straipsnis  
Teisingumo Teismo procesą sudaro dvi dalys: rašytinė ir žodin ė. 
Rašytin ę proceso dal į sudaro proces ą pradedantys ir kiti pareiškimai, gynybos argumentai bei 
pastabos, perduodami bylos šalims ir S ąjungos institucijoms, kuri ų sprendimai yra gin čijami, taip 
pat atsakymai į juos, jei toki ų esama, bei visi patvirtinamieji raštai ir dokumentai arba j ų patvirtinti 
nuorašai.  
Visus šiuos pranešimus proced ūros reglamente nustatyta tvarka ir laiku perduoda Teismo kancleris.  
Žodin į proces ą sudaro susipažinimas su teis ėjo praneš ėjo pateiktu pranešimu, atstov ų, patar ėjų ir 
advokat ų išklausymas, generalinio advokato išvada, taip pat liudytoj ų ir ekspert ų, jei toki ų esama, 
išklausymas.  
Tais atvejais, kai Teismas mano, kad byla neiškelia naujo teis ės klausimo, jis gali, išklaus ęs generalin į 
advokat ą, nuspr ęsti, jog byla turi b ūti sprendžiama be generalinio advokato pateiktos išvados.  
21 straipsnis  
Bylos Teisme keliamos pareiškiant ieškin į, pateikiam ą Teismo kancleriui. Ieškinyje nurodoma pareiš ­
kėjo vardas, pavard ė ar pavadinimas ir nuolatinis adresas, bei ieškin į pasirašiusiojo apib ūdinimas, taip 
pat atsakovo ar atsakov ų vardas, pavard ė ar pavadinimas, gin čo dalykas, reikalavimai bei pagrind ų, 
kuriais remiamasi ieškinyje, santrauka.  
Jei reikia, prie ieškinio pridedamas aktas, kur į prašoma paskelbti negaliojan čiu, o Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 265 straipsnyje nurodytomis aplinkyb ėmis – dokumentai, patvirtinantys 
datą , kada, laikantis to straipsnio, atitinkamos institucijos buvo paprašyta priimti sprendim ą. Jei prie 
ieškinio dokumentai n ėra prid ėti, Teismo kancleris paprašo suinteresuotos šalies pateikti juos per 
proting ą termin ą, ta čiau tokiu atveju šaliai tuos dokumentus pateikus nustatytam terminui jau pasi ­
baigus, jos teis ės iškelti bylą nenustoja galiojusios.  
22 straipsnis  
Byla, kuriai taikomas EAEB sutarties 18 straipsnis, Teisingumo Teismui pateikiama adresuojant 
apeliacin į skund ą Teismo kancleriui. Apeliaciniame skunde nurodoma pareišk ėjo vardas, pavard ė ar 
pavadinimas, nuolatinis adresas ir skund ą pasirašiusiojo apib ūdinimas, taip pat apskundžiamas spren ­
dimas, šali ų, prieš kurias paduodamas apeliacinis skundas, vardai, pavard ės ar pavadinimai, gin čo 
dalykas, reikalavimai bei pagrind ų, kuriais remiamasi apeliaciniame skunde, santrauka.  
Prie apeliacinio skundo pridedama patvirtinta gin čijamo Arbitražo komiteto sprendimo kopija.  
Teismui atmetus apeliacin į skund ą, Arbitražo komiteto sprendimas tampa galutinis.  
Teismui panaikinus Arbitražo komiteto sprendim ą, vienos iš bylos šali ų iniciatyva byla prireikus gali 
būti atnaujinta Arbitražo komitete. Jis teis ės klausimais laikosi Teismo priimt ų sprendimų .LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/215
23 straipsnis 
Bylose, kurioms taikomas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 267 straipsnis, valstyb ės nar ės 
teismas Teisingumo Teismui praneša apie sprendim ą, kuriuo bylos nagrin ėjimas sustabdomas, o byla 
perduodama Teisingumo Teismui. Po to Teismo kancleris apie tok į sprendimą praneša bylos šalims, 
valstybėms nar ėms ir Komisijai bei S ąjungos institucijai, įstaigai ar organui, pri ėmusiam teis ės akt ą, 
kurio galiojimas ar aiškinimas yra gin čijami.  
Bylos šalys, valstyb ės nar ės, Komisija ir tam tikrais atvejais S ąjungos institucija, įstaiga ar organas, 
pri ėm ęs teis ės akt ą, kurio galiojimas ar aiškinimas yra gin čijami, turi teis ę per du m ėnesius nuo tokio 
pranešimo pateikimo pateikti Teismui pareiškimus ar rašytines pastabas.  
Be to, bylose, kurioms taikomas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 267 straipsnis, Teismo 
kancleris apie nacionalinio teismo sprendim ą taip pat praneša valstyb ėms, kurios n ėra nar ės, ta čiau 
yra Europos ekonomin ės erdv ės susitarimo šalys, ir tame susitarime nurodytai ELPA prieži ūros 
institucijai, kurios gali per du m ėnesius nuo tokio pranešimo, kai byla yra susijusi su viena iš to 
susitarimo taikymo sri čių, pateikti Teismui pareiškimus ar rašytines pastabas.  
Kai Tarybos ir vienos ar keli ų valstybi ų, kurios n ėra nar ės, sudarytame susitarime d ėl konkretaus 
reguliavimo dalyko numatyta, kad toms valstyb ėms turi b ūti suteikta teis ė pateikti pareiškimus arba 
rašytines pastabas, kai valstyb ės nar ės teismas perduoda klausim ą, kuris patenka į susitarimo taikymo 
srit į, Teisingumo Teismui priimti prejudicin į sprendimą , apie nacionalinio teismo sprendim ą tuo 
klausimu taip pat pranešama atitinkamoms valstyb ėms, kurios n ėra nar ės. Tos valstyb ės gali pateikti 
Teismui pareiškimus arba rašytines pastabas per du m ėnesius nuo tokio pranešimo dienos.  
23a straipsnis  ( 1 ) 
Proced ūros reglamente gali b ūti numatyta pagreitinta proced ūra, o prašymų priimti prejudicinius 
sprendimus, susijusius su laisv ės, saugumo ir teisingumo erdve, atvejais – sprendimo priė mimo 
skubos tvarka proced ūra. 
Šiose proced ūrose gali b ūti numatytas trumpesnis nei 23 straipsnyje numatytas pareiškim ų arba 
rašytini ų pastab ų pateikimo terminas ir, nukrypstant nuo 20 straipsnio ketvirtosios pastraipos, – 
generalinio advokato išvados nepateikimas.  
Be to, sprendimo pri ėmimo skubos tvarka proced ūroje gali b ūti numatyta, kad ribojama, kurioms 
šalims ir kitiems suinteresuotiesiems asmenims, nurodytiems 23 straipsnyje, leidžiama pateikti pareiš ­
kimus arba rašytines pastabas, o ypatingos skubos atvejais – kad praleidžiama rašytin ė proceso dalis.LT C 83/216 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30  
( 1 ) Straipsnis įterptas Sprendimu 2008/79/EB, Euratomas (OL L 24, 2008 12 29, p. 42).
24 straipsnis  
Teisingumo Teismas gali reikalauti, kad bylos šalys pateikt ų visus Teismo pageidaujamus dokumentus 
ir informacij ą. Atsisakymas tai daryti yra oficialiai užregistruojamas.  
Teismas taip pat gali reikalauti, kad valstyb ės nar ės ir institucijos, įstaigos ar organai, kurios n ėra 
bylos šalys, pateikt ų vis ą informacij ą, Teismo manymu, b ūtin ą nagrin ėjant t ą byl ą. 
25 straipsnis  
Teisingumo Teismas gali bet kuriuo metu patik ėti bet kuriam asmeniui, organui, valdžios institucijai, 
komitetui ar kitai jo pasirinktai organizacijai pateikti eksperto išvadas.  
26 straipsnis  
Liudytojai gali b ūti apklausiami laikantis proced ūros reglamente nustatytų s ąlyg ų. 
27 straipsnis  
Neatvykusi ų liudytoj ų atžvilgiu Teisingumo Teismas naudojasi galiomis, paprastai suteikiamomis 
teismams, ir tokiems liudytojams gali skirti pinigines baudas laikantis proced ūros reglamente nusta ­
tyt ų s ąlyg ų. 
28 straipsnis  
Liudytojai ir ekspertai parodymus gali duoti dav ę priesaik ą, kurios form ą ir pob ūdį nustato proce ­
dūros reglamentas arba liudytojo ar eksperto šalies teis ės aktai.  
29 straipsnis  
Teisingumo Teismas gali priimti nutart į, kad liudytojai ar ekspertai parodymus teisminei institucijai 
duot ų savo nuolatin ėje gyvenamojoje vietoje.  
Tokia nutartis siun čiama vykdyti kompetentingai teismo institucijai laikantis proced ūros reglamente 
nurodyt ų s ąlyg ų. Dokumentai, parengti vykdant teisin ės pagalbos prašym ą, jam gr ąžinami tomis 
pa čiomis sąlygomis.  
Teismas padengia su tuo susijusias išlaidas, ta čiau tai neapriboja jo teis ės prireikus paskirti tas išlaidas 
bylos šalims.  
30 straipsnis  
Valstyb ė nar ė bet kok į liudytojo ar eksperto priesaikos pažeidimą vertina taip, lyg jis b ūtų padarytas 
liudijant tos valstyb ės teisme, kurio jurisdikcijai priklauso civilini ų byl ų nagrin ėjimas. Teisingumo 
Teismo prašymu atitinkama valstyb ė nar ė iškelia pažeidėjui byl ą savo kompetentingame teisme.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/217
31 straipsnis 
Teismo pos ėdžiai yra vieši, nebent Teisingumo Teismas d ėl svarbi ų priežas čių savo iniciatyva ar bylos 
šali ų prašymu priima kitok į sprendimą . 
32 straipsnis 
Pos ėdžio metu Teisingumo Teismas gali apklausti ekspertus, liudytojus ir pa čias bylos šalis, ta čiau 
pastarosios kreiptis į Teism ą gali tik per savo atstovus.  
33 straipsnis 
Visi pos ėdžiai protokoluojami, protokolus pasirašo pirmininkas ir Teismo kancleris.  
34 straipsnis 
Pirmininkas sudaro pos ėdži ų tvarkarašt į. 
35 straipsnis 
Teisingumo Teismo pasitarimai yra ir išlieka slapti.  
36 straipsnis 
Sprendimuose nurodomos priežastys, kuriomis jie yra grindžiami. Juose nurodomos pasitarimuose 
dalyvavusi ų teis ėjų pavard ės. 
37 straipsnis 
Sprendimus pasirašo pirmininkas ir Teismo kancleris. Jie perskaitomi viešame Teismo pos ėdyje. 
38 straipsnis 
Teisingumo Teismas sprendžia bylin ėjimosi išlaid ų klausim ą. 
39 straipsnis  
Teisingumo Teismo pirmininkas, pasinaudodamas sumarine bylos nagrin ėjimo tvarka, kuri nustatoma 
proced ūros reglamentu ir kuri tiek, kiek b ūtina, gali skirtis nuo kai kurių šio Statuto taisykli ų, 
pateikt ų pareiškim ų atžvilgiu gali priimti nutarim ą sustabdyti akto taikym ą, kaip numatyta Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo 278 straipsnyje ir EAEB sutarties 157 straipsnyje, arba paskirti laiki ­
nąsias apsaugos priemones pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 279 straipsn į, arba sustab ­
dyti priverstinį sprendimo vykdym ą laikantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 299 straipsnio 
ketvirtosios pastraipos ar EAEB sutarties 164 straipsnio tre čiosios pastraipos.LT C 83/218 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Tais atvejais, kai pirmininkas negali dalyvauti pos ėdyje, laikantis proced ūros reglamente nustatyt ų 
sąlyg ų j į pakei čia kitas teis ėjas. 
Pirmininko arba j į pakeitusio teis ėjo nutartis yra negalutin ė ir jokiu b ūdu nekliudo Teismo bylos 
nagrin ėjimui iš esm ės. 
40 straipsnis  
Valstyb ės nar ės ir S ąjungos institucijos gali įstoti į Teisingumo Teisme nagrin ėjamas bylas.  
Tokia pat teise gali pasinaudoti ir S ąjungos įstaigos ir organai bei kiti asmenys, galintys įrodyti 
suinteresuotum ą Teismui pateiktos bylos baigtimi. Fiziniai ar juridiniai asmenys negali įstoti į bylas 
tarp valstybi ų nari ų, S ąjungos institucij ų arba valstybi ų nari ų ir S ąjungos institucij ų. 
Nepažeisdamos antrosios pastraipos, valstyb ės, kurios n ėra nar ės, ta čiau yra Europos ekonomin ės 
erdv ės susitarimo šalys, ir tame susitarime nurodyta ELPA prieži ūros institucija gali įstoti į Teisme 
nagrin ėjamas bylas, kai jos yra susijusios su viena iš to susitarimo taikymo sri čių. 
Prašyme įstoti į byl ą nurodomi paaiškinimai gali b ūti pateikiami tik vienos iš šali ų reikalavimams 
paremti.  
41 straipsnis  
Tais atvejais, kai atsakovas nepateikia rašytini ų gynybos argument ų po to, kai nustatyta tvarka to 
buvo pareikalauta, Teismo sprendimas tos bylos šalies nenaudai priimamas už aki ų. Protest ą d ėl tokio 
sprendimo galima paduoti per vien ą m ėnesį nuo jo pranešimo dienos. Protestas negali sustabdyti 
atsakovui jo nenaudai už aki ų priimto sprendimo vykdymo, išskyrus tuos atvejus, kai Teisingumo 
Teismas priima kitok į sprendim ą. 
42 straipsnis  
Valstyb ės nar ės, S ąjungos institucijos, įstaigos ir organai bei visi kiti fiziniai ar juridiniai asmenys gali 
proced ūros reglamente nustatytais atvejais ir s ąlygomis iškelti tre čiojo asmens byl ą, kad užgin čytų 
sprendimą , priimt ą jiems nedalyvaujant, jei toks sprendimas pažeidžia j ų teises.  
43 straipsnis  
Iškilus abejoni ų d ėl sprendimo esm ės ar apimties, Teisingumo Teismas bet kurios iš bylos šali ų ar 
suinteresuotos S ąjungos institucijos prašymu pateikia reikiamus paaiškinimus.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/219
44 straipsnis 
Prašymas peržiū rėti priimt ą sprendim ą gali b ūti pateiktas Teisingumo Teismui tik nusta čius tokio 
pob ūdžio faktą , kuris gali b ūti laikomas lemiamu veiksniu ir kuris priimant sprendim ą nebuvo 
žinomas nei Teismui, nei bylos šaliai, reikalaujan čiai sprendim ą perži ūrėti. 
Bylos perži ūrėjimas pradedamas Teismo sprendimu, kuriuo aiškiai nurodomas naujo fakto buvimas, 
pripažį stama, jog tas faktas yra tokio pob ūdžio, kad bylą b ūtų galima nagrin ėti iš naujo, bei paskel ­
biama, jog tuo pagrindu prašymas yra priimtinas.  
Prašyti perži ūrėti byl ą nebegalima pra ėjus 10 met ų nuo sprendimo pri ėmimo.  
45 straipsnis  
Termin ų prat ęsimas d ėl nuotoli ų nustatomas proced ūros reglamentu.  
Vienai iš šali ų praleidus nustatyt ą termin ą, jos teisi ų tai neapriboja, jei tik ji įrodo, kad taip atsitiko d ėl 
aplinkybi ų, kuri ų nebuvo galima numatyti ar d ėl force majeure . 
46 straipsnis  
Bylos prieš S ąjung ą su deliktine atsakomybe susijusiais klausimais nebekeliamos pra ėjus penkeriems 
metams po tokio įvykio, d ėl kurio norima byl ą iškelti. Ieškinio senaties terminas nutraukiamas, jei 
pradedamas procesas Teisingumo Teisme arba jei prieš iškeliant toki ą byl ą nukent ėjusioji šalis 
paduoda prašym ą atitinkamai S ąjungos institucijai. Pastaruoju atveju byla turi b ūti iškelta per Sutar ­
ties d ėl Europos S ąjungos veikimo 263 straipsnyje nustatyt ą dviej ų m ėnesi ų laikotarp į; tam tikrais 
atvejais taikomos Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 265 straipsnio antrosios pastraipos 
nuostatos.  
Šis straipsnis taip pat taikomas ieškiniams prieš Europos centrin į bank ą d ėl deliktin ės atsakomybės. 
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BENDRASIS TEISMAS  
47 straipsnis 
9 straipsnio pirmoji pastraipa, 14 ir 15 straipsniai, 17 straipsnio pirmoji, antroji, ketvirtoji ir penktoji 
pastraipos bei 18 straipsnis taikomi Bendrajam Teismui ir jo nariams.  
3 straipsnio ketvirtoji pastraipa ir 10, 11 bei 14 straipsniai taikomi  mutatis mutandis Bendrojo Teismo 
kancleriui.  
48 straipsnis  
Bendr ąjį Teismą sudaro dvidešimt septyni teis ėjai.LT C 83/220 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
49 straipsnis  
Bendrojo Teismo nariai gali b ūti kvie čiami atlikti generalinio advokato užduot į. 
Generalinio advokato pareiga – viešame pos ėdyje visiškai nešališkai ir nepriklausomai teikti moty ­
vuot ą išvad ą d ėl tam tikr ų Bendrajam Teismui pateikt ų byl ų, stengiantis Bendrajam Teismui pad ėti 
atlikti savo uždavinį . 
Toki ų byl ų parinkimo kriterijai, taip pat generalini ų advokat ų skyrimo tvarka nustatoma Bendrojo 
Teismo proced ūros reglamente.  
Teismo narys, pakviestas byloje atlikti generalinio advokato užduot į, negali dalyvauti priimant tos 
bylos sprendim ą. 
50 straipsnis  
Bendrasis Teismas posėdžiauja iš trij ų ar penki ų teis ėjų susidedan čiose kolegijose. Teis ėjai iš savo 
tarpo išsirenka kolegij ų pirmininkus. Iš penkių teis ėjų sudaryt ų kolegij ų pirmininkai renkami trejiems 
metams. Jie gali b ūti perrenkami dar vienai kadencijai.  
Kolegij ų sud ėtį ir byl ų paskirstym ą joms reglamentuoja proced ūros reglamentas. Tam tikrais proce ­
dūros reglamente reglamentuojamais atvejais Bendrasis Teismas gali pos ėdžiauti visos sud ėties arba j į 
gali sudaryti vienas teisė jas. 
Proced ūros reglamente taip pat gali b ūti nustatyta, kad Bendrasis Teismas jame nurodytais atvejais ir 
sąlygomis gali posėdžiauti Didžiosios kolegijos sud ėties.  
51 straipsnis  
Nukrypstant nuo Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 1 dalyje nustatytos taisykl ės, 
tik Teisingumo Teismas turi jurisdikcij ą ieškiniams, nurodytiems Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 263 ir 265 straipsniuose, kai juos pareiškia valstyb ė nar ė d ėl: 
a) Europos Parlamento ar Tarybos, arba abiej ų ši ų institucij ų, jei jos veikia bendrai, veiksmo ar 
neveikimo, išskyrus:  
— sprendimus, kuriuos Taryba priima pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 108 
straipsnio 2 dalies tre čiąją pastraip ą; 
— Tarybos aktus, priimtus pagal Tarybos reglament ą d ėl prekybos apsaugos priemoni ų, kaip 
apibr ėžta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 207 straipsnyje;  
— Tarybos aktus, priimtus Tarybai naudojantis įgyvendinimo įgaliojimais pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 291 straipsnio 2 dal į;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/221
b) Komisijos veiksmo ar neveikimo pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 331 straipsnio 1 
dal į. 
Tik Teisingumo Teismas taip pat turi jurisdikcij ą tuose pa čiuose straipsniuose nurodytiems ieški ­
niams, kai juos pareiškia S ąjungos institucija d ėl Europos Parlamento, Tarybos, abiej ų ši ų institucij ų, 
jei jos veikia bendrai, arba Komisijos veiksmo ar neveikimo, arba kai juos pareiškia S ąjungos insti ­
tucija d ėl Europos centrinio banko veiksmo ar neveikimo.  
52 straipsnis  
Teisingumo Teismo pirmininkas ir Bendrojo Teismo pirmininkas bendru sutarimu nustato s ąlygas, 
kuriomis Teismui priskirti pareig ūnai ir kiti tarnautojai teikia savo paslaugas Bendrajam Teismui, kad 
šis gal ėtų veikti. Tam tikri pareig ūnai ar kiti tarnautojai yra atskaitingi Bendrojo Teismo kancleriui ir 
pavald ūs Bendrojo Teismo pirmininkui.  
53 straipsnis  
Bendrojo Teismo proces ą reglamentuoja III antraštin ė dalis. 
Papildomos ir išsamesn ės nuostatos, kuri ų gali prireikti, nustatomos proced ūros reglamente. Kad b ūtų 
atsižvelgta į bylin ėjimosi intelektin ės nuosavyb ės srityje ypatybes, proced ūros reglamente gali b ūti 
nukrypstama nuo 40 straipsnio ketvirtosios pastraipos ir 41 straipsnio.  
Nepaisant 20 straipsnio ketvirtosios pastraipos, generalinis advokatas gali teikti rašytin ę motyvuot ą 
išvad ą. 
54 straipsnis  
Tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Bendrajam Teismui, per klaid ą patei ­
kiami Teisingumo Teismo kancleriui, tas kancleris juos nedelsdamas perduoda Bendrojo Teismo 
kancleriui; taip pat tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Teisingumo Teismui, 
per klaid ą pateikiami Bendrojo Teismo kancleriui, tas kancleris juos nedelsdamas perduoda Teisin ­
gumo Teismo kancleriui.  
Tais atvejais, kai Bendrasis Teismas nustato, kad bylos nagrin ėjimas ir sprendimas priklauso ne jo, o 
Teisingumo Teismo jurisdikcijai, t ą byl ą jis perduoda Teisingumo Teismui; panašiai, kai Teisingumo 
Teismas nustato, kad byla priklauso ne jo, o Bendrojo Teismo jurisdikcijai, t ą byl ą jis perduoda 
Bendrajam Teismui, o tas teismas negali atsisakyti savo jurisdikcijos.  
Tais atvejais, kai Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo žinion patenka bylos, kuriose siekiama to 
paties reikalavimo patenkinimo, keliamas tas pats išaiškinimo klausimas arba gin čijamas to paties 
akto galiojimas, Bendrasis Teismas, išklausęs bylos šalis, gali sustabdyti jam pateikt ą byl ą iki tol, kol 
Teisingumo Teismas priims sprendim ą, arba, jei ieškinys pareikštas pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 263 straipsn į, gali atsisakyti jurisdikcijos, kad Teisingumo Teismas priimt ų spren ­
dim ą d ėl toki ų ieškinių . Tomis pa čiomis aplinkyb ėmis Teisingumo Teismas taip pat gali nuspr ęsti 
sustabdyti jam pateikt ą byl ą; tuo atveju Bendrajam Teismui pateikta byla t ęsiama.  
Tuo atveju, jei valstyb ė nar ė ir S ąjungos institucija gin čija t ą pat į akt ą, Bendrasis Teismas atsisako 
jurisdikcijos, kad sprendim ą d ėl t ų ieškinių gal ėtų priimti Teisingumo Teismas.LT C 83/222 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
55 straipsnis  
Galutinius Bendrojo Teismo sprendimus, tik iš dalies išsprendžian čius esminius klausimus arba 
išsprendžianč ius procesinius klausimus, susijusius su kompetencijos tr ūkumu ar nepriimtinumu grin ­
džiamu paaiškinimu, Bendrojo Teismo kancleris praneša visoms bylos šalims, taip pat valstyb ėms 
nar ėms ir S ąjungos institucijoms, net jeigu jos ir ne įstojo į Bendrojo Teismo nagrin ėjam ą byl ą. 
56 straipsnis  
Apeliacin į skund ą Teisingumo Teismui galima paduoti per du m ėnesius nuo apskundžiamo spren ­
dimo pranešimo d ėl Bendrojo Teismo galutini ų sprendimų ir to Teismo sprendim ų, tik iš dalies 
išsprendžianč ių esminius klausimus arba išsprendžian čių procesinius klausimus, susijusius su kompe ­
tencijos tr ūkumu ar nepriimtinumu grindžiamu paaiškinimu.  
Tok į apeliacin į skund ą gali paduoti bet kuri pagal visus savo reikalavimus arba j ų dal į byl ą pralai ­
m ėjusi šalis. Ta čiau įstojusios į byl ą šalys, išskyrus valstybes nares ir S ąjungos institucijas, apeliacin į 
skund ą gali paduoti tik tais atvejais, kai Bendrojo Teismo sprendimas joms turi tiesiogin ės įtakos. 
Išskyrus bylas, susijusias su S ąjungos ir j ų tarnautoj ų gin čais, apeliacin į skund ą taip pat gali paduoti 
valstyb ės nar ės ir S ąjungos institucijos, ne įstojusios į Bendrojo Teismo nagrin ėjam ą byl ą. Toki ų 
valstybi ų nari ų ir S ąjungos institucij ų pad ėtis yra tokia pat, kaip ir pirmoje instancijoje į byl ą įstojusi ų 
valstybi ų nari ų ar institucij ų. 
57 straipsnis  
Kiekvienas asmuo, kurio prašym ą įstoti į byl ą Bendrasis Teismas atmet ė, per dvi savaites nuo 
pranešimo apie prašym ą atmetant į sprendimą gali paduoti apeliacin į skund ą Teisingumo Teismui.  
Bylos šalys bet kur į Bendrojo Teismo sprendim ą, priimt ą vadovaujantis Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 278 ar 279 straipsniu arba 299 straipsnio ketvirt ąja pastraipa arba EAEB sutarties 
157 straipsniu arba 164 straipsnio tre čiąja pastraipa, Teisingumo Teismui gali apsk ųsti per du 
m ėnesius nuo pranešimo apie juos dienos.  
Šio straipsnio pirmose dviejose pastraipose pamin ėtas apeliacinis skundas nagrin ėjamas ir spren ­
džiamas 39 straipsnyje nustatyta tvarka.  
58 straipsnis  
Apeliacinis skundas Teisingumo Teismui paduodamas tik teis ės klausimais. Jis gali b ūti paduodamas 
dėl Bendrojo Teismo kompetencijos tr ūkumo, d ėl jo padaryto teismo proceso tvarkos pažeidimo, 
neigiamai paveikusio apelianto interesus, taip pat d ėl Bendrojo Teismo padaryto S ąjungos teis ės 
pažeidimo.  
Apeliacinis skundas negali b ūti paduotas vien d ėl bylin ėjimosi išlaid ų dydžio ar šalies, kuriai buvo 
priteista jas atlyginti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/223
59 straipsnis 
Tais atvejais, kai paduodamas apeliacinis skundas d ėl Bendrojo Teismo sprendimo, procesas Teisin ­
gumo Teisme susideda iš rašytin ės ir žodin ės dali ų. Proced ūros reglamente nustatytomis s ąlygomis 
Teisingumo Teismas, išklaus ęs generalin į advokat ą ir bylos šalis, gali nuspr ęsti atsisakyti žodin ės 
proceso dalies. 
60 straipsnis  
Nepažeidžiant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 bei 279 straipsni ų ir EAEB sutarties 157 
straipsnio, sprendimo vykdymas d ėl apeliacinio skundo nesustabdomas.  
Nukrypstant nuo Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 280 straipsnio, Bendrojo Teismo spren ­
dimai, skelbiantys reglament ą negaliojan čiu, įsigalioja tik pasibaigus šio Statuto 56 straipsnio pirmo ­
joje pastraipoje nurodytam laikotarpiui arba, jeigu per t ą laikotarp į paduodamas apeliacinis skundas, 
nuo apeliacinio skundo atmetimo dienos, ta čiau nepažeidžiant bylos šalies teis ės, vadovaujantis 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 ir 279 straipsniais ar EAEB sutarties 157 straipsniu, 
kreiptis į Teisingumo Teism ą d ėl negaliojan čiu paskelbto reglamento galiojimo sustabdymo arba d ėl 
kitos laikinosios apsaugos priemon ės nustatymo.  
61 straipsnis  
Jei apeliacinis skundas yra pagr įstas, Teisingumo Teismas Bendrojo Teismo sprendim ą panaikina. Jis 
gali pats paskelbti galutin į sprendimą , jei toje bylos stadijoje tai galima daryti, arba gr ąžinti byl ą 
Bendrajam Teismui.  
Gr ąžinus byl ą Bendrajam Teismui, Teisingumo Teismo sprendimas teis ės klausimais tam teismui yra 
privalomas. 
Kai valstybės nar ės ar Sąjungos institucijos, ne įstojusios į Bendrojo Teismo nagrin ėjam ą byl ą, apelia ­
cinis skundas yra pagr įstas, Teisingumo Teismas, jei mano, kad tai b ūtina, gali nurodyti, kurie 
panaikinto Bendrojo Teismo sprendimo padariniai bylos šalims yra laikomi galutiniais.  
62 straipsnis  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 2 bei 3 dalyse nustatytais atvejais, kai pirmasis 
generalinis advokatas mano, jog gresia didelis pavojus S ąjungos teis ės vienovei ar darnai, jis gali 
pasi ūlyti, Teisingumo Teismui perži ūrėti Bendrojo Teismo sprendim ą. 
Pasi ūlymas turi b ūti pateiktas per m ėnes į nuo Bendrojo Teismo sprendimo pri ėmimo. Per m ėnes į 
nuo pirmojo generalinio advokato pateikto pasi ūlymo gavimo Teisingumo Teismas nusprendžia, ar 
sprendimas tur ėtų b ūti perži ūrėtas. 
62a straipsnis  
Teisingumo Teismas sprendim ą d ėl klausim ų, kurie turi b ūti perži ūrėti skubos tvarka, priima vado ­
vaudamasis Bendrojo Teismo perduota bylos medžiaga.LT C 83/224 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Šio statuto 23 straipsnyje nurodyti subjektai ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 
2 dalyje nustatytais atvejais bylos šalys Bendrajame Teisme turi teis ę per tam tikslui numatyt ą 
laikotarp į Teisingumo Teismui pateikti pareiškim ą ar rašytines pastabas, susijusius su klausimais, 
kurie turi b ūti perži ūrėti. 
Prieš priimdamas sprendim ą Teisingumo Teismas gali nuspr ęsti prad ėti žodin į proces ą. 
62b straipsnis  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 2 dalyje nustatytais atvejais, nepažeidžiant 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 ir 279 straipsni ų, pasi ūlymai d ėl sprendim ų perži ūrėjimo 
ir sprendimai prad ėti perži ūrėjimo proced ūrą neturi stabdan čio poveikio. Jei Teisingumo Teismas 
nustato, kad Bendrojo Teismo sprendimas turi į takos S ąjungos teis ės vienovei ar darnumui, jis 
gr ąžina byl ą Bendrajam Teismui, kuriam Teisingumo Teismo sprendimas teis ės klausimais yra priva ­
lomas; Teisingumo Teismas gali nurodyti, kurie Bendrojo Teismo sprendimo padariniai gin čo šalims 
yra laikomi galutiniais. Ta čiau jeigu, atsižvelgiant į perži ūrėjimo rezultatus, gin čo sprendimas kyla iš 
nustatyt ų fakt ų, kuriais buvo pagr įstas Bendrojo Teismo sprendimas, Teisingumo Teismas priima 
galutin į sprendimą . 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 256 straipsnio 3 dalyje numatytais atvejais, nesant pasi ūlym ų 
dėl peržiū rėjimo ar sprendim ų prad ėti perži ūrėjimo proced ūrą, Bendrojo Teismo atsakymas (-ai) į jam 
pateiktus klausimus įsigalioja pasibaigus 62 straipsnio antroje pastraipoje tam tikslui nustatytiems 
terminams. Jei b ūtų prad ėta perži ūrėjimo proced ūra, perži ūrėtas (-i) atsakymas (-ai) įsigalioja po 
proced ūros, nebent Teisingumo Teismas nusprendžia kitaip. Jei Teisingumo Teismas nustato, kad 
Bendrojo Teismo sprendimas turi įtakos S ąjungos teis ės vienovei ar darnumui, Teisingumo Teismo 
atsakymas į perži ūrėtus klausimus pakei čia Bendrojo Teismo atsakym ą. 
IVa ANTRAŠTIN Ė DALIS  
SPECIALIZUOTI TEISMAI  
62c straipsnis  
Nuostatos d ėl pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 257 straipsn į įsteigt ų specializuot ų 
teism ų jurisdikcijos, sud ėties, organizavimo ir proced ūros pateikiamos šio Statuto priede.  
V ANTRAŠTIN Ė DALIS  
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
63 straipsnis  
Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo proced ūros reglamentuose pateikiamos visos šiam Statutui 
taikyti ir prireikus jam papildyti b ūtinos nuostatos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/225
64 straipsnis 
Taryba vieningai priimtu reglamentu nustato kalb ų vartojim ą Europos S ąjungos Teisingumo Teisme 
reglamentuojan čias taisykles. Šis reglamentas priimamas Teisingumo Teismo prašymu ir pasikonsul ­
tavus su Komisija ir Europos Parlamentu arba Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavus su Teisingumo 
Teismu ir Europos Parlamentu.  
Kol bus priimtos tos taisykl ės, toliau taikomos kalb ų vartojim ą reglamentuojan čios Teisingumo 
Teismo ir Bendrojo Teismo procedū ros reglament ų nuostatos. Nukrypstant nuo Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 253 ir 254 straipsni ų, tos nuostatos gali b ūti kei čiamos ar panaikinamos tik 
Tarybai vieningai patvirtinus.  
I PRIEDAS  
EUROPOS S ĄJUNGOS TARNAUTOJ Ų TEISMAS 
1 straipsnis  
Europos S ąjungos tarnautoj ų teismo (toliau – Tarnautoj ų teismas) jurisdikcijai priklauso pirm ąja instancija nagrin ėti 
Sąjungos ir jos tarnautoj ų ginč us, nurodytus Sutarties dė l Europos S ąjungos veikimo 270 straipsnyje, įskaitant vis ų organ ų 
bei tarnyb ų ir j ų tarnautoj ų gin čus, kuri ų atžvilgiu jurisdikcija suteikiama Europos S ąjungos Teisingumo Teismui.  
2 straipsnis  
Tarnautoj ų teism ą sudaro septyni teis ėjai. Teisingumo Teismo prašymu Taryba kvalifikuota bals ų dauguma gali padidinti 
teis ėjų skai čių. 
Teis ėjai skiriami šešeri ų met ų laikotarpiui. Baig ę kadencij ą teis ėjai gali b ūti paskiriami kitai kadencijai.  
Į kiekvien ą laisv ą teis ėjo viet ą šešeri ų met ų laikotarpiui skiriamas kitas teis ėjas. 
3 straipsnis  
1. Teis ėjus skiria Taryba, laikydamasi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 257 straipsnio ketvirtos pastraipos, 
pasikonsultavusi su šiame straipsnyje numatytu komitetu. Skirdama teis ėjus, Taryba užtikrina subalansuot ą Tarnautoj ų 
teismo nari ų sud ėtį, parinkdama juos iš valstybi ų nari ų pilie čių iš kuo platesn ės geografin ės teritorijos ir atsižvelgdama į 
atstovaujamas nacionalines teisines sistemas.  
2. Paraišk ą gali pateikti kiekvienas asmuo, kuris yra S ąjungos pilietis ir atitinka Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
257 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nustatytas s ąlygas. Taryba, remdamasi Teisingumo Teismo rekomendacija, nustato 
toki ų paraiškų pateikimo ir tvarkymo s ąlygas bei tvark ą. 
3. Įkuriamas komitetas, kur į sudaro septyni asmenys, parenkami iš buvusi ų Teisingumo Teismo bei Bendrojo Teismo 
nari ų ir pripažintos kompetencijos teisinink ų. Taryba, remdamasi Teisingumo Teismo pirmininko rekomendacija, skiria 
komiteto narius ir nustato jo veiklos taisykles.LT C 83/226 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4. Komitetas pareiškia nuomon ę apie kandidat ų tinkamum ą eiti Tarnautoj ų teismo teis ėjų pareigas. Prie savo 
nuomon ės komitetas prideda tinkamiausi ą aukšto lygio patirt į turin čių kandidat ų s ąraš ą. Tokiame s ąraše pavardži ų turi 
būti bent dukart daugiau nei Taryba turi paskirti teis ėjų. 
4 straipsnis  
1. Tarnautoj ų teismo pirminink ą teis ėjai renka iš savo nari ų trej ų met ų kadencijai. Jis gali b ūti perrenkamas kitai 
kadencijai.  
2. Tarnautoj ų teismas pos ėdžiauja iš trij ų teis ėjų susidedan čiose kolegijose. Tam tikrais jo proced ūros reglamente 
nustatytais atvejais jis gali priimti sprendimus visa sud ėtimi, penki ų teis ėjų kolegijoje arba vieno teis ėjo sud ėtimi.  
3. Tarnautoj ų teismo pirmininkas pirmininkauja visos sud ėties teismo ir penki ų teis ėjų kolegijos pos ėdžiams. Trij ų 
teis ėjų kolegij ų pirmininkai skiriami kaip numatyta 1 dalyje. Jei Tarnautoj ų teismo pirmininkas paskiriamas į trij ų teis ėjų 
kolegij ą, jis tai kolegijai pirmininkauja.  
4. Visos sud ėties teismo jurisdikcij ą ir kvorum ą, taip pat kolegij ų sud ėtį ir byl ų paskirstym ą joms reglamentuoja 
proced ūros reglamentas.  
5 straipsnis  
Tarnautoj ų teismui ir jo nariams taikomi Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statuto 2–6, 14 ir 15 straipsniai, 17 
straipsnio pirma, antra bei penkta pastraipos ir 18 straipsnis.  
Statuto 2 straipsnyje nurodyta priesaika duodama Teisingumo Teisme, o Statuto 3, 4 ir 6 straipsniuose nurodytus 
sprendimus priima Teisingumo Teismas, pasikonsultav ęs su Tarnautoj ų teismu.  
6 straipsnis  
1. Tarnautoj ų teism ą aptarnauja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo administraciniai padaliniai. Teisingumo 
Teismo pirmininkas arba tam tikrais atvejais Bendrojo Teismo pirmininkas ir Tarnautoj ų teismo pirmininkas bendru 
sutarimu nustato s ąlygas, kuriomis Teisingumo Teismui arba Bendrajam Teismui priskirti pareig ūnai ir kiti tarnautojai 
teikia savo paslaugas Tarnautoj ų teismui, kad šis gal ėtų veikti. Tam tikri pareig ūnai ar kiti tarnautojai yra atskaitingi 
Tarnautoj ų teismo kancleriui ir pavald ūs to teismo pirmininkui.  
2. Tarnautoj ų teismas skiria savo kancler į ir nustato jo tarnyb ą reglamentuojan čias taisykles. Šio teismo kancleriui 
taikomi Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnio ketvirta pastraipa ir 10, 11 bei 14 straipsniai.  
7 straipsnis  
1. Tarnautoj ų teismo proces ą reglamentuoja Europos S ąjungos Teisingumo Teismo statuto III antraštin ė dalis, išskyrus 
22 ir 23 straipsnius. Reikiamos papildomos ir išsamesn ės nuostatos nustatomos šio Tarnautoj ų teismo proced ūros 
reglamente.  
2. Tarnautoj ų teismui taikomos nuostatos d ėl kalb ų vartojimo Bendrajame Teisme.  
3. Proceso rašytin ę stadij ą sudaro ieškinio ir atsiliepimo į ieškin į pateikimas, nebent Tarnautoj ų teismas nuspr ęstų, kad 
būtina antr ą kart ą pasikeisti rašytiniais pareiškimais. Jei antr ą kart ą pasikei čiama pareiškimais, Tarnautoj ų teismas, gav ęs 
šali ų sutikim ą, gali nuspr ęsti priimti sprendim ą be žodin ės proceso dalies.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/227
4. Visose bylos stadijose, taip pat ieškinio pateikimo metu, Tarnautoj ų teismas gali apsvarstyti draugiško gin čo spren ­
dimo galimybes ir d ėti visas pastangas tokiam sprendimui palengvinti.  
5. Tarnautoj ų teismas priima sprendim ą d ėl bylin ėjimosi išlaid ų. Atsižvelgiant į konkreč ias proced ūros reglamento 
nuostatas, pralaim ėjusiai šaliai nurodoma padengti išlaidas, jei laim ėjusi šalis to reikalavo.  
8 straipsnis  
1. Tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Tarnautoj ų teismui, per klaid ą pateikiami Teisingumo 
Teismo arba Bendrojo Teismo kancleriui, tas kancleris nedelsdamas juos perduoda Tarnautoj ų teismo kancleriui; taip pat 
tais atvejais, kai ieškinys ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Teisingumo Teismui arba Bendrajam Teismui, per klaid ą 
pateikiami Tarnautoj ų teismo kancleriui, tas kancleris nedelsdamas juos perduoda Teisingumo Teismo arba Bendrojo 
Teismo kancleriui.  
2. Tais atvejais, kai Tarnautoj ų teismas nustato, kad bylos nagrin ėjimas ir sprendimas priklauso ne jo, o Teisingumo 
Teismo arba Bendrojo Teismo jurisdikcijai, tą byl ą jis perduoda Teisingumo Teismui arba Bendrajam Teismui; taip pat tais 
atvejais, kai Teisingumo Teismas arba Bendrasis Teismas nustato, kad byla priklauso Tarnautoj ų teismo jurisdikcijai, 
atitinkamas teismas perduoda tą byl ą Tarnautoj ų teismui, o tas teismas negali atsisakyti jurisdikcijos.  
3. Tais atvejais, kai Tarnautoj ų teismo ir Bendrojo Teismo žinion patenka bylos, kuriose keliamas tas pats išaiškinimo 
klausimas arba gin čijamas to paties akto galiojimas, Tarnautoj ų teismas, išklaus ęs bylos šalis, gali sustabdyti bylos 
nagrin ėjim ą, kol Bendrasis Teismas paskelbs sprendim ą. 
Tais atvejais, kai Tarnautoj ų teismo ir Bendrojo Teismo žinion patenka bylos, kuri ų dalykas tas pats, Tarnautoj ų teismas 
atsisako jurisdikcijos, kad sprendimus d ėl t ų byl ų priimt ų Bendrasis Teismas.  
9 straipsnis  
Apeliacin į skund ą Bendrajam Teismui galima paduoti per du m ėnesius nuo pranešimo apie apskundžiam ą sprendim ą d ėl 
Tarnautoj ų teismo galutini ų sprendim ų ir to teismo sprendim ų, tik iš dalies išsprendžian čių esminius klausimus arba 
išsprendžian čių procesinius klausimus, susijusius su paaiškinimu, kuris grindžiamas kompetencijos tr ūkumu ar nepriimti ­
numu.  
Tok į apeliacin į skund ą gali paduoti bet kuri pagal visus savo reikalavimus arba jų  dal į byl ą pralaim ėjusi šalis. Ta čiau 
įstojusios į byl ą šalys, išskyrus valstybes nares ir S ąjungos institucijas, apeliacin į skund ą gali paduoti tik tais atvejais, kai 
Tarnautoj ų teismo sprendimas joms turi tiesiogin ės įtakos.  
10 straipsnis  
1. Kiekvienas asmuo, kurio prašym ą įstoti į byl ą Tarnautoj ų teismas atmet ė, per dvi savaites nuo pranešimo apie 
prašym ą atmetant į sprendim ą gali paduoti apeliacin į skund ą Bendrajam Teismui.  
2. Bylos šalys bet kur į Tarnautoj ų teismo sprendim ą, priimt ą vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
278 ar 279 straipsniu arba 299 straipsnio ketvirta pastraipa, arba EAEB sutarties 157 straipsniu, arba 164 straipsnio 
tre čia pastraipa, Bendrajam Teismui gali apsk ųsti per du m ėnesius nuo pranešimo apie j į dienos.  
3. Bendrojo Teismo pirmininkas šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus apeliacinius skundus gali nagrin ėti sumarine 
bylos nagrin ėjimo tvarka, kuri nustatoma Bendrojo Teismo proced ūros reglamentu ir kuri tiek, kiek b ūtina, gali skirtis nuo 
kai kuri ų šio priedo taisykli ų.LT C 83/228 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
11 straipsnis 
1. Apeliacinis skundas Bendrajam Teismui paduodamas tik teis ės klausimais. Jis gali b ūti paduodamas d ėl Tarnautoj ų 
teismo kompetencijos tr ūkumo, d ėl jo padaryto teismo proceso tvarkos pažeidimo, neigiamai paveikusio apelianto 
interesus, taip pat d ėl teismo padaryto S ąjungos teis ės pažeidimo.  
2. Apeliacinis skundas negali b ūti paduotas vien d ėl bylin ėjimosi išlaid ų dydžio ar šalies, kuriai buvo priteista jas 
atlyginti.  
12 straipsnis 
1. Nepažeidžiant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 278 bei 279 straipsni ų ir EAEB sutarties 157 straipsnio, 
sprendimo vykdymas d ėl apeliacinio skundo Bendrajame Teisme nesustabdomas.  
2. Tais atvejais, kai paduodamas apeliacinis skundas d ėl Tarnautoj ų teismo sprendimo, procesas Bendrajame Teisme 
susideda iš rašytin ės ir žodin ės dali ų. Proced ūros reglamente nustatytomis s ąlygomis Bendrasis Teismas, išklaus ęs bylos 
šalis, gali priimti sprendim ą be žodin ės proceso dalies.  
13 straipsnis 
1. Jei apeliacinis skundas yra pagr įstas, Bendrasis Teismas Tarnautoj ų teismo sprendim ą panaikina ir pats sprendžia 
byl ą. Tuo atveju, jei sprendimas negali b ūti priimtas toje stadijoje, jis gr ąžina byl ą Tarnautoj ų teismui, kad šis priimt ų 
sprendim ą. 
2. Gr ąžinus byl ą Tarnautoj ų teismui, Bendrojo Teismo sprendimas teisė s klausimais tam teismui yra privalomas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/229
PROTOKOLAS (Nr. 4)  
D ĖL EUROPOS CENTRINI Ų BANK Ų SISTEMOS IR 
EUROPOS CENTRINIO BANKO STATUTO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išd ėstyti Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statut ą, numatyt ą 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 2 dalyje,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
I SKYRIUS  
EUROPOS CENTRINI Ų BANK Ų SISTEMA  
1 straipsnis  
Europos centrini ų bank ų sistema  
Vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 282 straipsnio 1 dalimi, Europos centrinis 
bankas (ECB) kartu su nacionaliniais centriniais bankais sudaro Europos centrini ų bank ų sistem ą 
(ECBS). ECB kartu su valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, nacionaliniais centriniais bankais sudaro 
Eurosistem ą. 
ECBS ir ECB atlieka savo uždavinius ir vykdo savo veikl ą pagal Sutar čių ir šio Statuto nuostatas.  
II SKYRIUS  
ECBS TIKSLAI IR UŽDAVINIAI  
2 straipsnis  
Tikslai  
Vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 1 dalimi ir 282 straipsnio 2 
dalimi, pagrindinis ECBS tikslas yra palaikyti kain ų stabilum ą. Nepažeisdama kain ų stabilumo tikslo, ji 
remia S ąjungos bendr ąsias ekonomin ės politikos kryptis, kad pad ėtų siekti Europos S ąjungos sutarties 
3 straipsnyje nustatyt ų S ąjungos tiksl ų. ECBS veikia vadovaudamasi atviros rinkos ekonomikos esant 
laisvai konkurencijai principu, palankiu veiksmingam ištekli ų paskirstymui, ir laikydamasi Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo 119 straipsnyje išd ėstyt ų princip ų.LT C 83/230 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3 straipsnis  
Uždaviniai  
3.1. Vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 2 dalimi, pagrindiniai 
uždaviniai, kurie turi b ūti vykdomi per ECBS, yra:  
— nustatyti ir įgyvendinti S ąjungos pinig ų politik ą; 
— atlikti užsienio valiutos operacijas, atitinkan čias min ėtos Sutarties 219 straipsnio nuostatas;  
— laikyti ir valdyti valstybi ų nari ų oficiali ąsias užsienio atsargas;  
— skatinti skland ų mok ėjimo sistem ų veikim ą. 
3.2. Vadovaujantis min ėtos Sutarties 127 straipsnio 3 dalimi, 3.1 straipsnio tre čioji įtrauka nepa ­ 
žeidžia valstybių nari ų vyriausybi ų teis ės laikyti ir valdyti apyvartines užsienio valiutos l ėšas.  
3.3. Vadovaudamasi min ėtos Sutarties 127 straipsnio 5 dalimi, ECBS prisideda prie to, kad 
kompetentingos institucijos gal ėtų sklandžiai vykdyti savo politik ą, susijusi ą su rizikos ribojimu 
pagr įsta kredito įstaig ų prieži ūra ir finans ų sistemos stabilumu.  
4 straipsnis  
Patariamosios funkcijos  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dal į: 
a) su ECB konsultuojasi:  
— d ėl bet kurio si ūlomo S ąjungos akto, priklausan čio jo kompetencijai;  
— nacionalin ės institucijos d ėl bet kurios teisin ės nuostatos, priklausan čios jo kompetencijai, 
projekto, ta čiau laikantis 41 straipsnyje numatyta tvarka Tarybos nustatyt ų apribojim ų ir 
sąlyg ų; 
b) ECB gali S ąjungos institucijoms, įstaigoms ar organams arba nacionalin ėms institucijoms teikti 
nuomones jo kompetencijai priklausan čiais klausimais.  
5 straipsnis  
Statistin ės informacijos rinkimas  
5.1. Kad gal ėtų vykdyti ECBS uždavinius, ECB, padedamas nacionalini ų centrini ų bank ų, renka 
reikiam ą statistin ę informacij ą arba iš kompetenting ų nacionalini ų institucij ų, arba tiesiogiai iš ūkio 
subjekt ų. Šiais tikslais jis bendradarbiauja su S ąjungos institucijomis, įstaigomis ar organais ir su 
valstybi ų nari ų ar tre čiųjų šali ų kompetentingomis institucijomis bei tarptautin ėmis organizacijomis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/231
5.2. Nacionaliniai centriniai bankai, kiek tai įmanoma, vykdo 5.1 straipsnyje aprašytus uždavinius.  
5.3. Prireikus ECB prisideda prie taisykli ų ir praktikos, kuria vadovaujamasi renkant, kaupiant ir 
platinant statistin ę informacij ą jo kompetencijos srityse, suvienodinimo.  
5.4. Vadovaudamasi 41 straipsnyje išd ėstyta tvarka, Taryba nustato, fizinius ir juridinius asmenis, 
kuriems taikomi atskaitomyb ės reikalavimai, konfidencialumo režim ą ir atitinkamas įgyvendinimo 
užtikrinimo nuostatas.  
6 straipsnis  
Tarptautinis bendradarbiavimas  
6.1. ECB nusprendžia, kaip atstovaujama ECBS tarptautinio bendradarbiavimo, susijusio su ECBS 
pavestais uždaviniais, srityje.  
6.2. ECB ir, jam pritarus, nacionaliniai centriniai bankai gali dalyvauti tarptautin ėse finans ų insti ­
tucijose.  
6.3. 6.1 ir 6.2 straipsniai nepažeidžia Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 138 straipsnio.  
III SKYRIUS  
ECBS ORGANIZACIN Ė STRUKT ŪRA 
7 straipsnis  
Nepriklausomumas  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 130 straipsn į, naudodamiesi Sutartimis ir šio Statuto 
jiems suteiktais įgaliojimais ir vykdydami juose nustatytus uždavinius bei pareigas, nei ECB, nei 
nacionalinis centrinis bankas, nei bet kuris j ų sprendimus priiman čių organ ų narys nesiekia gauti 
ar nepriima joki ų S ąjungos institucij ų, įstaig ų ar organ ų, valstybi ų nari ų vyriausybi ų ar bet kurios 
kitos organizacijos nurodym ų. S ąjungos institucijos, įstaigos ar organai ir valstybi ų nari ų vyriausyb ės 
įsipareigoja gerbti š į princip ą ir nesiekti paveikti ECB ar nacionalini ų centrini ų bank ų sprendimus 
priiman čių organ ų nari ų, kai jie atlieka savo uždavinius.  
8 straipsnis  
Bendrasis principas  
ECBS vadovauja ECB sprendimus priimantys organai.LT C 83/232 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9 straipsnis  
Europos centrinis bankas  
9.1. ECB, kuris, pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 282 straipsnio 3 dal į, yra juridinis 
asmuo, kiekvienoje valstyb ėje nar ėje naudojasi pla čiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims 
pagal jos teis ę; b ūtent – jis gali įsigyti kilnojam ąjį ir nekilnojam ąjį turt ą ar juo disponuoti ir b ūti 
šalimi teismo procese.  
9.2. ECB užtikrina, kad pagal min ėtos Sutarties 127 straipsnio 2–3 ir 5 dalis ECBS numatyti 
uždaviniai bus įgyvendinami arba jam pa čiam veikiant vadovaujantis šiuo Statutu, arba per naciona ­
linius centrinius bankus vadovaujantis 12.1 ir 14 straipsniais.  
9.3. Pagal min ėtos Sutarties 129 straipsnio 1 dal į, ECB sprendimus priimantys organai yra Valdan ­ 
čioji taryba ir Vykdomoji valdyba.  
10 straipsnis  
Valdan čioji taryba  
10.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 283 straipsnio 1 dal į, Valdan čioji taryba 
susideda iš ECB vykdomosios valdybos nari ų bei valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, nacionalini ų 
centrini ų bank ų valdytoj ų. 
10.2. Kiekvienas Valdan čiosios tarybos narys turi vien ą bals ą. Nuo datos, kai Valdan čiosios tarybos 
nari ų skai čius viršija 21, kiekvienam Vykdomosios valdybos nariui suteikiama po vien ą bals ą ir 15 
valdytoj ų įgauna balsavimo teis ę. Pastarosios balsavimo teis ės bus paskirtos ir keisis taip:  
— nuo datos, kai valdytoj ų skai čius viršija 15 iki jis pasiekia 22, valdytojai suskirstomi į dvi grupes 
priklausomai nuo j ų nacionalinio centrinio banko valstyb ės nar ės dalies dydžio pagal valstybi ų 
nari ų, kuri ų valiuta yra euro, agreguot ą bendr ąjį vidaus produkt ą rinkos kainomis ir pinigų 
finansinių institucij ų suvestinio balanso sum ą. Agreguoto bendrojo vidaus produkto rinkos 
kainomis ir pinig ų finansini ų institucij ų bendro suvestinio balanso sumos dalims atitinkamai 
paskiriami 5/6 ir 1/6 svoriai. Pirm ąją grup ę sudaro penki valdytojai, o antrąj ą – likusieji. Pirmajai 
grupei priskirti valdytojai balsavimo teise naudojasi ne re čiau nei antrosios grup ės valdytojai. 
Atsižvelgiant į prieš tai esant į sakin į pirmajai grupei skiriamos keturios balsavimo teis ės, o antrajai 
grupei – vienuolika balsavimo teisių , 
— nuo datos, kai valdytoj ų skai čius padid ėja iki 22, valdytojai suskirstomi į tris grupes pagal 
įvertinim ą, nustatom ą pagal prieš tai min ėtus kriterijus. Pirm ąją grup ę sudaro penki valdytojai 
ir jiems skiriamos keturios balsavimo teis ės. Antr ąją grup ę sudaro viso valdytoj ų skai čiaus pus ė, 
trupmenos atveju suapvalinta iki artimiausio sveikojo skai čiaus, ir šiai grupei skiriamos aštuonios 
balsavimo teis ės. Tre čiąją grup ę sudaro likusieji valdytojai, kuriems skiriamos trys balsavimo 
teis ės,LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/233
— kiekvienoje grup ėje valdytojai savo balsavimo teis ėmis naudojasi vienod ą laiko tarp ą, 
— skai čiuojant dalis agreguotame bendrajame vidaus produkte rinkos kainomis taikomas 
29.2 straipsnis. Pinig ų finansini ų institucij ų suvestinio balanso suma skai čiuojama pagal statistikos 
sistem ą, taikom ą S ąjungoje skai čiavimo metu,  
— jei agreguotas bendrasis vidaus produktas rinkos kainomis koreguojamas pagal 29.3 straipsnį 
arba, jei padid ėja valdytoj ų skai čius, grupi ų dydis ir (arba) sud ėtis pakoreguojama pagal pirmiau 
min ėtus principus,  
— Valdan čioji taryba, veikdama dviej ų tre čdali ų vis ų savo nari ų, turin čių balsavimo teis ę ir be jos, 
dauguma, imasi vis ų priemoni ų, b ūtin ų pirmiau min ėtiems principams įgyvendinti, ir gali 
nuspr ęsti atid ėti rotacijos sistemos pradži ą iki datos, kai valdytoj ų skai čius viršys 18.  
Tik asmeniškai dalyvaujantieji turi teis ę balsuoti. Šiai taisyklei taikant išlyg ą, 12.3 straipsnyje mini ­
mame Darbo reglamente gali b ūti nustatyta, kad Valdan čiosios tarybos nariai gali balsuoti telekonfe ­
rencijos b ūdu. Šiame reglamente taip pat numatoma, kad Valdanč iosios tarybos narys, kuris negali 
dalyvauti Valdan čiosios tarybos posėdžiuose ilgesn į laik ą, gali paskirti pakaitin į Valdan čiosios tarybos 
nar į. 
Prieš tai esan čių straipsnio dali ų nuostatos nepažeidžia Valdan čiosios tarybos vis ų nari ų, turin čių 
balsavimo teis ę ir be jos, balsavimo teisi ų pagal 10.3, 40.2 ir 40.3 straipsnius.  
Jeigu šiame Statute nenustatyta kitaip, Valdan čioji taryba sprendimus priima balsavimo teis ę turin čių 
nari ų paprasta bals ų dauguma. Balsams pasiskirs čius po lygiai, lemia pirmininko balsas.  
Kad Valdan čioji taryba gal ėtų balsuoti, turi b ūti dviej ų tre čdali ų jos nari ų, turin čių balsavimo teis ę, 
kvorumas. Jeigu kvorumo n ėra, pirmininkas gali kviesti neeilin į pos ėdį, kuriame sprendimai gali b ūti 
priimami nesant kvorumo.  
10.3. Priimant bet kokius sprendimus pagal 28, 29, 30, 32 ir 33 straipsnius, balsai Valdan čiojoje 
taryboje paskirstomi pagal nacionalini ų centrini ų bank ų dal į pasirašytame ECB kapitale. Vykdomosios 
valdybos nari ų bals ų indeksai lyg ūs nuliui. Kvalifikuotos daugumos reikalaujantis sprendimas 
priimamas, jeigu atiduoti balsai „už“ atstovauja mažiausiai dviem tre čdaliams pasirašyto ECB kapitalo 
ir ne mažiau kaip pusei dalinink ų. Jeigu valdytojas negali dalyvauti, jis gali paskirti pakaitin į asmen į 
balsuoti jam skirtu indeksuotu balsu.  
10.4. Posėdžiai yra konfidencial ūs. Valdan čioji taryba gali nuspr ęsti viešai paskelbti savo svarstym ų 
rezultatus.  
10.5. Valdan čioji taryba pos ėdžiauja mažiausiai dešimt kart ų per metus.LT C 83/234 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
11 straipsnis  
Vykdomoji valdyba  
11.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies pirm ąją pastraip ą 
Vykdomoji valdyba susideda iš pirmininko, pirmininko pavaduotojo ir keturi ų kit ų nari ų. 
Nariai atlieka savo pareigas dirbdami visu etatu. N ė vienas narys negali turėti jokio kito mokamo ar 
nemokamo darbo, išskyrus ypatingus atvejus, kai Valdan čioji taryba padaro išimt į tuo klausimu.  
11.2. Pagal min ėtos Sutarties 283 straipsnio 2 dalies antr ąją pastraip ą pirmininkas, pirmininko 
pavaduotojas ir kiti Vykdomosios valdybos nariai skiriami iš pripažint ą autoritet ą ir profesin ę patirt į 
pinig ų ar bankininkyst ės srityse turin čių asmen ų kvalifikuota balsų dauguma Europos Vadov ų 
Tarybos pagal Tarybos rekomendacij ą, šiai pasikonsultavus su Europos Parlamentu ir Valdan čiąja 
taryba.  
Jų kadencija yra 8 metai, ir ji n ėra atnaujinama.  
Vykdomosios valdybos nariais gali b ūti tik valstybi ų nari ų pilie čiai. 
11.3. Vykdomosios valdybos nari ų įdarbinimo są lygos, ypa č j ų atlyginimai, pensijos ir kitos 
socialinio draudimo išmokos yra sutar čių su ECB dalykas, ir yra nustatomi Valdanč iosios tarybos, 
kuri remiasi komiteto, sudaryto iš trij ų Valdan čiosios tarybos ir trij ų Tarybos paskirt ų nari ų, pasi ū­
lymu. Vykdomosios valdybos nariai neturi teis ės balsuoti dėl šiame straipsnyje nurodyt ų klausim ų. 
11.4. Jeigu Vykdomosios valdybos narys nebeatitinka šioms pareigoms keliam ų reikalavim ų arba 
yra kaltas padar ęs sunk ų nusižengim ą, Teisingumo Teismas Valdan čiosios tarybos arba Vykdomosios 
valdybos prašymu gali j į atstatydinti.  
11.5. Kiekvienas asmeniškai dalyvaujantis Vykdomosios valdybos narys turi teis ę balsuoti ir šiam 
tikslui turi vien ą bals ą. Jeigu nenustatyta kitaip, Vykdomoji valdyba sprendimus priima paprasta 
atiduot ų bals ų dauguma. Balsams pasiskirs čius po lygiai, lemia pirmininko balsas. Balsavimo tvarka 
nustatoma 12.3 straipsnyje nurodytame Darbo reglamente.  
11.6. Vykdomoji valdyba yra atsakinga už ECB einam ąją veikl ą. 
11.7. Kiekviena laisva vieta Vykdomojoje valdyboje užimama paskiriant naują nar į pagal 11.2 
straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/235
12 straipsnis  
Sprendimus priiman čių organ ų pareigos  
12.1. Valdan čioji taryba nustato gaires ir priima sprendimus, kurie b ūtini užtikrinant uždavini ų, 
patik ėtų ECBS pagal Sutartis ir š į Statut ą, atlikim ą. Valdan čioji taryba nustato S ąjungos pinig ų 
politik ą, o prireikus priima sprendimus, susijusius su tarpiniais pinig ų politikos tikslais, pagrindin ėmis 
pal ūkan ų normomis ir atsarg ų pasi ūla ECBS, bei nustato jiems įgyvendinti b ūtinas gaires.  
Vykdomoji valdyba įgyvendina pinig ų politik ą pagal Valdan čiosios tarybos nustatytas gaires ir 
priimtus sprendimus. Tai atlikdama Vykdomoji valdyba duoda reikiamus nurodymus nacionaliniams 
centriniams bankams. Be to, Vykdomoji valdyba gali tur ėti kai kuri ų jai perduot ų įgaliojim ų, jeigu 
taip nusprendžia Valdan čioji taryba. 
Tokiu mastu, kuris laikomas galimu ir tinkamu, ir nepažeisdamas šio straipsnio nuostat ų, ECB 
kreipiasi į nacionalinius centrinius bankus atlikti operacijas, kurios sudaro ECBS uždavini ų dal į. 
12.2. Vykdomoji valdyba yra atsakinga už Valdan čiosios tarybos pos ėdži ų rengim ą. 
12.3. Valdan čioji taryba priima Darbo reglament ą, kuriame nustato ECB ir jo sprendimus 
priiman čių organ ų vidaus strukt ūrą. 
12.4. Valdan čioji taryba atlieka 4 straipsnyje nurodytas patariam ąsias funkcijas.  
12.5. Valdan čioji taryba priima 6 straipsnyje nurodytus sprendimus.  
13 straipsnis  
Pirmininkas  
13.1. Pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, pirmininko pavaduotojas vadovauja ECB valdan čiajai 
tarybai ir ECB vykdomajai valdybai.  
13.2. Nepažeisdamas 38 straipsnio, pirmininkas arba jo atstovas atstovauja ECB už jo rib ų. 
14 straipsnis  
Nacionaliniai centriniai bankai  
14.1. Kiekviena valstyb ė nar ė, vadovaudamasi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 131 
straipsniu, užtikrina, kad jos nacionalin ės teis ės aktai įskaitant jos nacionalinio centrinio banko 
statut ą, b ūtų suderinti su Sutartimis ir šiuo Statutu.  
14.2. Nacionalini ų centrini ų bank ų statutuose, be kita ko, turi b ūti numatyta, kad nacionalinio 
centrinio banko valdytojo kadencija bus ne trumpesn ė kaip 5 metai.LT C 83/236 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Valdytoj ą galima atleisti iš pareig ų tik tuomet, jeigu jis nebeatitinka šioms pareigoms keliam ų reika ­
lavim ų arba yra kaltas padar ęs sunk ų nusižengim ą. Suinteresuotas valdytojas arba Valdan čioji taryba 
dėl tokio sprendimo gali kreiptis į Teisingumo Teism ą motyvuodami Sutarč ių ar kokios nors kitos 
teis ės normos, susijusios su jos taikymu, pažeidimu. Šie ieškiniai pateikiami per du m ėnesius, atitin ­
kamai nuo sprendimo paskelbimo arba nuo pranešimo apie j į ieškovui dienos, arba, jei to nebuvo 
padaryta, nuo tos dienos, kai ieškovas apie j į sužinojo.  
14.3. Nacionaliniai centriniai bankai yra sud ėtin ė ECBS dalis ir veikia pagal ECB gaires bei nuro ­
dymus. Valdan čioji taryba imasi reikiam ų veiksm ų, kad užtikrint ų, jog b ūtų laikomasi ECB gairi ų ir 
nurodym ų, bei reikalauja, kad jai b ūtų pateikiama visa reikalinga informacija.  
14.4. Nacionaliniai centriniai bankai gali atlikti ir kitas, šiame Statute nenumatytas, funkcijas, 
nebent Valdan čioji taryba dviej ų tre čdali ų atiduot ų bals ų dauguma nustato, kad jos trukdo ECBS 
tikslams ir uždaviniams. Tokios funkcijos atliekamos nacionaliniams centriniams bankams prisiimant 
atsakomyb ę bei įsipareigojimus, ir jos nelaikomos ECBS funkcij ų dalimi. 
15 straipsnis  
Įsipareigojimai d ėl atskaitomyb ės 
15.1. ECB rengia ir skelbia pranešimus apie ECBS veikl ą mažiausiai kart ą per ketvirt į. 
15.2. ECBS konsoliduota finansin ė ataskaita skelbiama kiekvien ą savait ę. 
15.3. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 284 straipsnio 3 dal į ECB parengia Europos 
Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, taip pat Europos Vadov ų Tarybai met ų pranešim ą apie ECBS veikl ą 
ir apie pinig ų politik ą pra ėjusiais bei einamaisiais metais.  
15.4. Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai ir ataskaitos suinteresuotoms šalims teikiami nemo ­
kamai. 
16 straipsnis  
Banknotai  
Vadovaudamasi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 128 straipsnio 1 dalimi, Valdan čioji taryba 
turi išimtinę teis ę duoti leidim ą S ąjungoje išleisti euro banknotus. Tokius banknotus gali išleisti ECB 
ir nacionaliniai centriniai bankai. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų išleisti banknotai yra vienin ­
teliai tokie banknotai, kurie S ąjungoje turi teisė tos mok ėjimo priemon ės status ą. 
ECB, kiek tai yra įmanoma, atsižvelgia į esamą banknot ų išleidimo ir k ūrimo praktik ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/237
IV SKYRIUS  
ECBS PINIG Ų POLITIKOS FUNKCIJOS IR OPERACIJOS  
17 straipsnis  
Sąskaitos ECB ir nacionaliniuose centriniuose bankuose  
Savo operacijoms vykdyti ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali atidaryti s ąskaitas kredito įstai ­
goms, viešiesiems subjektams ir kitiems rinkos dalyviams ir priimti turt ą įskaitant nematerialius 
vertybinius popierius, kaip įkeitimo objekt ą. 
18 straipsnis  
Atviros rinkos ir kredito operacijos  
18.1. Kad pasiekt ų ECBS tikslus ir įvykdyt ų jos uždavinius, ECB ir nacionaliniai centriniai bankai 
gali: 
— veikti finans ų rinkose pirkdami ir parduodami (sudarydami neatid ėliotinus ir išankstinius sando ­
rius), įskaitant pirkim ą ir pardavim ą pagal atpirkimo sutartis, ir skolindami arba skolindamiesi 
skolos įsipareigojimus ir likvidžias rinkos priemones eurais arba kitomis valiutomis, taip pat 
tauriuosius metalus;  
— atlikti kredito operacijas su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais skolinant l ėšas užtikrinus 
pakankamu įkeitimu.  
18.2. ECB nustato bendrus jo paties ar nacionalini ų centrinių bank ų atliekam ų atviros rinkos ir 
kredito operacij ų principus, įskaitant s ąlyg ų, kuriomis jie pasireng ę atlikti tokius sandorius, paskel ­
bim ą. 
19 straipsnis  
Privalomosios atsargos  
19.1. Pagal 2 straipsn į, ECB, siekdamas pinig ų politikos tiksl ų, gali reikalauti, kad valstyb ėse nar ėse 
įsteigtos kredito įstaigos privalom ąsias atsargas laikyt ų ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų s ąskaitose. 
Privalom ųjų atsarg ų skai čiavimo ir nustatymo taisykles gali patvirtinti Valdan čioji taryba. Jeigu reika ­
lavimai nevykdomi, ECB turi teis ę imti baudos pal ūkanas ir taikyti kitas panašaus poveikio sankcijas.  
19.2. Taikydama š į straipsn į ir vadovaudamasi 41 straipsnyje išd ėstyta tvarka, Taryba apibr ėžia 
privalom ųjų atsarg ų baz ę bei maksimalius leistinus t ų atsarg ų ir j ų baz ės santykius, taip pat atitin ­
kamas sankcijas reikalavim ų nevykdymo atveju.LT C 83/238 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
20 straipsnis  
Kitos pinig ų politikos priemon ės 
Valdan čioji taryba dviej ų tre čdali ų atiduot ų bals ų dauguma gali nuspr ęsti naudoti tokias kitas opera ­
cines pining ų politikos priemones, kurias ji, laikydamasi 2 straipsnio, laiko tinkamomis.  
41 straipsnyje išd ėstyta tvarka Taryba apibr ėžia toki ų metod ų taikymo srit į, jeigu jais nustatomos 
prievol ės tre čiosioms šalims.  
21 straipsnis  
Operacijos su viešaisiais subjektais  
21.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 123 straipsn į l ėš ų pereikvojimas s ąskaitose ar 
bet kurios kitos formos kredito galimyb ės S ąjungos institucijoms, įstaigoms ar organams, valstybi ų 
nari ų centrin ėms vyriausyb ėms, regionin ėms, vietos ar kitoms valdžios institucijoms, kitoms viešosios 
teis ės reglamentuojamoms įstaigoms arba valstybin ėms įmon ėms ECB ar nacionaliniuose centriniuose 
bankuose yra draudžiami, taip pat draudžiama ECB ar nacionaliniams centriniams bankams tiesiogiai 
iš j ų pirkti skolos priemones.  
21.2. ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali veikti kaip 21.1 straipsnyje išvardyt ų subjekt ų 
fiskaliniai agentai.  
21.3. Šio straipsnio nuostatos netaikomos valstybei nuosavyb ės teise priklausan čioms kredito 
įstaigoms, kurioms nacionaliniai centriniai bankai ir ECB centrini ų bank ų atsarg ų pasi ūlos atžvilgiu 
taiko tok į pat į status ą, kaip priva čioms kredito įstaigoms.  
22 straipsnis  
Kliringo ir mok ėjimo sistemos  
ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali sudaryti s ąlygas, o ECB gali priimti reglamentus, kad b ūtų 
užtikrintas kliringo ir mok ėjimo sistem ų veiksmingumas ir patikimumas S ąjungoje ir su kitomis 
šalimis.  
23 straipsnis  
Išor ės operacijos  
ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali:  
— užmegzti ryšius su centriniais bankais ir finans ų įstaigomis kitose šalyse ir prireikus su tarptau ­
tinėmis organizacijomis;  
— sudarydami neatidėliotinus ir išankstinius sandorius, įsigyti ir parduoti vis ų r ūši ų turt ą užsienio 
valiuta, ir tauriuosius metalus; s ąvoka „turtas užsienio valiuta“ apima vertybinius popierius ir vis ą 
kit ą turt ą bet kurios šalies valiuta ar apskaitos vienetais ir laikom ą bet kokia forma;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/239
— laikyti ir valdyti šiame straipsnyje nurodyt ą turt ą; 
— atlikti vis ų tip ų banko sandorius su tre čiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis organizacijomis įskaitant 
skolinimosi ir skolinimo operacijas.  
24 straipsnis  
Kitos operacijos  
ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, be operacij ų, susijusi ų su j ų uždaviniais, gali atlikti operacijas, 
skirtas j ų administraciniams tikslams ar j ų personalui.  
V SKYRIUS  
RIZIKOS RIBOJIMU PAGR ĮSTA PRIEŽI ŪRA 
25 straipsnis  
Rizikos ribojimu pagr įsta prieži ūra 
25.1. ECB gali patarti Tarybai, Komisijai ir valstybi ų nari ų kompetentingoms institucijoms, o šios 
gali konsultuotis su ECB d ėl S ąjungos teis ės akt ų, susijusi ų su kredito įstaig ų rizikos ribojimu pagr įsta 
prieži ūra ir finans ų sistemos stabilumu, taikymo srities ir įgyvendinimo.  
25.2. ECB, remdamasis kiekvienu pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 6 
dal į Tarybos priimtu reglamentu, gali atlikti specialius uždavinius, susijusius su rizikos ribojimu 
pagr įsta kredito ir kit ų finans ų įstaigų , išskyrus draudimo įmones, prieži ūros politika.  
VI SKYRIUS  
ECBS FINANSIN ĖS NUOSTATOS 
26 straipsnis  
Finansin ės ataskaitos  
26.1. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų finansiniai metai prasideda sausio pirm ą dien ą ir baigiasi 
gruodžio paskutin ę dien ą. 
26.2. ECB met ų ataskaitas rengia Vykdomoji valdyba pagal Valdan čiosios tarybos nustatytus 
principus. Ataskaitas tvirtina Valdanč ioji taryba, ir tada jos paskelbiamos.  
26.3. Analizės ir veiklos tikslais Vykdomoji valdyba sudaro ECBS konsoliduot ą balans ą, apimant į 
ECBS priskiriam ą nacionalini ų centrini ų bank ų turt ą ir įsipareigojimus.LT C 83/240 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
26.4. Šiam straipsniui taikyti Valdan čioji taryba nustato reikiamas nacionalini ų centrini ų bank ų 
vykdom ų operacij ų apskaitos ir atskaitomyb ės standartizavimo taisykles.  
27 straipsnis  
Auditas  
27.1. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų s ąskait ų audit ą atlieka nepriklausomi išor ės auditoriai, 
kuriuos rekomenduoja Valdan čioji taryba ir tvirtina Taryba. Auditoriai turi visus įgaliojimus tikrinti 
visas ECB ir nacionalinių centrini ų bank ų buhalterines knygas bei s ąskaitas ir gauti vis ą informacij ą 
apie j ų sandorius.  
27.2. Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 287 straipsnio nuostatos taikomos tik ECB vado ­
vyb ės veiklos efektyvumui tirti.  
28 straipsnis  
ECB kapitalas  
28.1. ECB kapitalas yra 5 000 milijonų eur ų. Kapital ą galima didinti tokiomis sumomis, kokiomis 
nusprendžia Valdan čioji taryba veikdama kvalifikuota bals ų dauguma, numatyta 10.3 straipsnyje, 
neperžengdama toki ų rib ų ir tokiomis s ąlygomis, kokias nustato Taryba 41 straipsnyje nurodyta 
tvarka.  
28.2. Nacionaliniai centriniai bankai yra vieninteliai subjektai, turintys teis ę pasirašyti ir tur ėti ECB 
kapital ą. Kapitalas pasirašomas pagal rakt ą, nustatyt ą vadovaujantis 29 straipsniu.  
28.3. Valdan čioji taryba, veikdama kvalifikuota balsų dauguma, kaip nurodyta 10.3 straipsnyje, 
apibr ėžia kapitalo apmok ėjimo apimt į ir form ą. 
28.4. Laikantis 28.5 straipsnio, nacionalinių centrini ų bank ų dalys pasirašytame ECB kapitale 
negali b ūti perduodamos, įkei čiamos ar areštuojamos.  
28.5. Jeigu 29 straipsnyje nurodytas raktas yra koreguojamas, nacionaliniai centriniai bankai 
perveda tarpusavyje tokio dydžio kapitalo dalis, kokios reikalingos užtikrinti, kad kapitalo dali ų 
paskirstymas atitikt ų pakoreguot ą rakt ą. Valdan čioji taryba nustato toki ų pervedim ų s ąlygas.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/241
29 straipsnis  
Kapitalo pasirašymo raktas  
29.1. Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo raktas, pirm ą kart ą nustatytas 1998 metais, 
kai buvo įsteigta Europos centrinių bank ų sistema, nustatomas kiekvienam nacionaliniam centriniam 
bankui priskiriant svor į šiame rakte, lyg ų sumai:  
— 50 % atitinkamos valstyb ės nar ės gyventoj ų skai čiaus dalies S ąjungoje priešpaskutiniais metais iki 
ECBS įsteigimo;  
— 50 % atitinkamos valstyb ės nar ės bendrojo vidaus produkto dalies S ąjungoje rinkos kainomis per 
paskutinius penkerius metus iki priešpaskutini ų met ų prieš ECBS įsteigim ą. 
Procentai suapvalinami iki artimiausio 0,000 1 % punkto kartotinio.  
29.2. Šiam straipsniui taikyti reikalingus statistinius duomenis pateikia Komisija vadovaudamasi 
taisyklėmis, kurias Taryba priima 41 straipsnyje nurodyta tvarka.  
29.3. Nacionaliniams centriniams bankams skiriami indeksai koreguojami kas penkeri metai po 
ECBS įsteigimo analogiškai vadovaujantis nuostatomis, išd ėstytoms 29.1 straipsnyje. Pakoreguotas 
raktas pradedamas taikyti nuo pirmos kit ų met ų dienos.  
29.4. Valdan čioji taryba imasi vis ų kit ų šiam straipsniui taikyti reikaling ų priemoni ų. 
30 straipsnis  
Užsienio atsarg ų pervedimas į ECB  
30.1. Nepažeisdami 28 straipsnio, nacionaliniai centriniai bankai suteikia ECB užsienio atsargas, 
išskyrus valstybių nari ų valiutomis, eurais, rezervin ėmis pozicijomis TVF ir SST iki sumos, lygios 
50 000 milijon ų eur ų. Valdan čioji taryba sprendžia, koki ą dal į ECB reikalauja pervesti j į įsteigus ir 
kokias sumas bus reikalaujama pervesti v ėliau. ECB turi visišk ą teis ę laikyti ir valdyti jam pervestas 
užsienio atsargas bei naudoti jas šiame Statute nurodytais tikslais.  
30.2. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko įnašai nustatomi proporcingai jo daliai pasirašytame 
ECB kapitale. 
30.3. ECB kiekvieną nacionalin į centrin į bank ą kredituoja jo į našo dydžio reikalavimu. Valdan čioji 
taryba nustato tokių reikalavim ų nominali ąją išraišk ą ir atlyginimo už juos tvark ą. 
30.4. Taikydamas 30.2 straipsn į ir neperžengdamas toki ų rib ų bei vadovaudamasis tokiomis 
sąlygomis, kokias nustato Taryba 41 straipsnyje išd ėstyta tvarka, ECB gali toliau papildomai reikalauti 
užsienio atsarg ų, viršijan čių 30.1 straipsnyje nustatyt ą rib ą.LT C 83/242 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
30.5. ECB gali laikyti ir valdyti rezervines pozicijas TVF ir SST bei numatyti toki ų l ėšų sutelkim ą. 
30.6. Valdan čioji taryba imasi vis ų kit ų šiam straipsniui taikyti reikaling ų priemoni ų. 
31 straipsnis  
Nacionalini ų centrini ų bank ų turimos užsienio atsargos  
31.1. Nacionaliniams centriniams bankams leidžiama atlikti sandorius vykdant savo įsipareigo ­
jimus tarptautin ėms organizacijoms pagal 23 straipsn į. 
31.2. Jei visos kitos operacijos užsienio atsargomis, likusiomis nacionaliniams centriniams 
bankams po 30 straipsnyje nurodyt ų pervedim ų, ir valstybi ų nari ų sandoriai apyvartin ėmis užsienio 
valiutos lėšomis, viršija tam tikr ą rib ą, kuri nustatoma pagal 31.3 straipsn į, joms turi pritarti ECB, kad 
būtų užtikrintas j ų suderinamumas su S ąjungos valiutos kurso ir pinig ų politika. 
31.3. Valdan čioji taryba nustato gaires šioms operacijoms vykdyti.  
32 straipsnis  
Nacionalini ų centrini ų bank ų pinig ų politikos pajam ų paskirstymas  
32.1. Pajamos, susikaupusios nacionaliniams centriniams bankams atliekant ECBS pinig ų politikos 
funkcijas (toliau – pinig ų politikos pajamos), paskirstomos kiekvien ų finansinių met ų gale pagal šio 
straipsnio nuostatas.  
32.2. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko pinig ų politikos pajam ų suma yra lygi jo met ų 
pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir kredito įstaig ų 
ind ėlių įsipareigojimams padengti. Š į turt ą nustato nacionaliniai centriniai bankai pagal gaires, kurias 
numato Valdanč ioji taryba.  
32.3. Jeigu įvedus eur ą nacionalini ų centrini ų bank ų balans ų strukt ūros, Valdan čiosios tarybos 
nuomone, neleidžia taikyti 32.2 straipsnio, Valdan čioji taryba kvalifikuota bals ų dauguma gali 
nuspr ęsti, kad taikant išimt į 32.2 straipsniui, pinig ų politikos pajamos b ūtų skai čiuojamos pagal 
kit ą metod ą ne ilgesn į nei penkeri ų met ų laikotarp į. 
32.4. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko pinig ų politikos pajam ų suma mažinama dydžiu, 
lygiu visoms pal ūkanoms, kurias tas centrinis bankas sumok ėjo pagal ind ėlių įsipareigojimus kredito 
įstaigoms pagal 19 straipsn į. 
Valdan čioji taryba gali nuspr ęsti, kad nacionaliniams centriniams bankams b ūtų atlyginamos išlaidos, 
susijusios su banknot ų išleidimu arba, išimtin ėmis aplinkyb ėmis, ypatingas nuostolis, atsirandantis d ėl 
pinig ų politikos operacij ų, kuri ų jie imasi ECBS vardu. Atlyginama tokia forma, kuri, Valdan čiosios 
tarybos nuomone, yra tinkama; šios sumos gali b ūti kompensuojamos iš nacionalini ų centrini ų 
bank ų pinig ų politikos pajam ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/243
32.5. Nacionalini ų centrini ų bank ų pinig ų politikos pajam ų suma paskirstoma nacionaliniams 
centriniams bankams proporcingai j ų apmokėtai ECB kapitalo daliai pagal bet kur į sprendim ą, kur į 
priima Valdan čioji taryba vadovaudamasi 33.2 straipsniu.  
32.6. Liku čių, atsirandan čių iš pinig ų politikos pajam ų paskirstymo, kliring ą ir mok ėjim ą vykdo 
ECB pagal Valdan čiosios tarybos nustatytas gaires.  
32.7. Valdan čioji taryba imasi vis ų kit ų šiam straipsniui taikyti reikaling ų priemoni ų. 
33 straipsnis  
ECB grynojo pelno ir nuostolio paskirstymas  
33.1. ECB grynasis pelnas pervedamas tokia tvarka:  
a) suma, kuri ą turi nustatyti Valdan čioji taryba ir kuri negali viršyti 20 % grynojo pelno, pervedama į 
bendr ą atsarg ų fond ą, kuriam taikoma riba, lygi 100 % kapitalo;  
b) lik ęs grynasis pelnas paskirstomas ECB dalininkams proporcingai j ų apmokė toms dalims.  
33.2. Jeigu ECB patiria nuostol į, tr ūkum ą galima kompensuoti iš ECB bendrojo atsargų fondo ir, 
prireikus, Valdan čiosios tarybos sprendimu iš atitinkam ų finansini ų met ų pinig ų politikos pajam ų 
proporcingai ir neviršijant sum ų, kokios paskirstytos nacionaliniams centriniams bankams pagal 32.5 
straipsn į. 
VII SKYRIUS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
34 straipsnis  
Teis ės aktai  
34.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 132 straipsn į ECB:  
— priima reglamentus, reikalingus 3.1 straipsnio pirmoje įtraukoje, 19.1, 22 arba 25.2 straipsniuose 
nurodytiems uždaviniams vykdyti ir tais atvejais, kurie numatomi 41 straipsnyje nurodytuose 
Tarybos aktuose;  
— priima sprendimus, reikalingus pagal Sutartis ir ECBS ir ECB statut ą ECBS patik ėtiems uždavi ­
niams vykdyti;  
— teikia rekomendacijas ir nuomones.  
34.2. ECB gali nutarti paskelbti savo sprendimus, rekomendacijas ir nuomones.LT C 83/244 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
34.3. Laikydamasis 41 straipsnyje numatyta tvarka Tarybos nustatyt ų apribojim ų ir są lyg ų, ECB 
turi teis ę įmon ėms, nesilaikan čioms jo reglamentuose ir sprendimuose nustatyt ų įpareigojim ų, skirti 
vienkartines arba periodiškai mokamas baudas.  
35 straipsnis  
Teismin ė prieži ūra ir susij ę klausimai  
35.1. Sutartyse numatytais atvejais ir s ąlygomis Europos S ąjungos Teisingumo Teismas gali perži ū­
rėti ar aiškinti ECB veiksmus ar neveikim ą. Sutartyse numatytais atvejais ir s ąlygomis ECB gali pateikti 
ieškin į. 
35.2. Gin čų tarp ECB ir jo kreditori ų, skolinink ų ar vis ų kit ų asmen ų nagrin ėjimas priklauso 
kompetenting ų nacionalini ų teism ų jurisdikcijai, išskyrus atvejus, kurie priskiriami Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo jurisdikcijai.  
35.3. ECB taikomas atsakomyb ės režimas, numatytas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 340 
straipsnyje. Nacionaliniai centriniai bankai yra atsakingi pagal atitinkamus nacionalinius įstatymus.  
35.4. Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal bet 
kuri ą arbitražin ę išlyg ą, numatyt ą ECB ar jo vardu sudarytoje sutartyje, nepaisant to, ar ta sutartis 
reguliuojama viešosios ar privatin ės teis ės. 
35.5. ECB sprendimą kreiptis į Europos S ąjungos Teisingumo Teism ą d ėl bylos išk ėlimo priima 
Valdan čioji taryba.  
35.6. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso sprę sti gin čus d ėl nacionalinio 
centrinio banko įpareigojim ų pagal Sutartis ir š į Statut ą vykdymo. Jeigu ECB mano, kad kuris nors 
nacionalinis centrinis bankas ne įvykd ė kokios nors pareigos pagal Sutartis ir š į Statut ą, jis šiuo reikalu 
pareiškia pagr įstą savo nuomon ę, pirma suteik ęs atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui 
galimyb ę išd ėstyti savo samprotavimus. Jeigu atitinkamas nacionalinis centrinis bankas per ECB 
nustatyt ą laik ą neatsižvelgia į t ą nuomon ę, ECB gali perduoti š į reikal ą svarstyti Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismui.  
36 straipsnis  
Personalas  
36.1. Vykdomosios valdybos si ūlymu Valdan čioji taryba nustato ECB personalo įdarbinimo 
sąlygas.  
36.2. Europos S ąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spr ęsti ECB ir jo tarnautoj ų 
gin čus neviršijant įdarbinimo s ąlygose nustatyt ų rib ų ir laikantis jose numatyt ų s ąlyg ų.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/245
37 straipsnis  (ex 38 straipsnis)  
Profesin ė paslaptis  
37.1. ECB ir nacionalini ų centrini ų bank ų sprendimus priiman čių organ ų nariai ir personalas, 
netgi nustoję eiti savo pareigas, privalo neatskleisti informacijos, kuriai taikomi profesin ės paslapties 
reikalavimai.  
37.2. Asmenims, turintiems galimyb ę naudotis duomenimis, kuriems taikomi S ąjungos teis ės 
aktuose numatyti reikalavimai saugoti profesin ę paslapt į, taikomi tie teisė s aktai.  
38 straipsnis  (ex 39 straipsnis)  
Pasirašantieji asmenys  
Teisiniai ECB įsipareigojimai tre čiųjų šali ų atžvilgiu prisiimami jo pirmininko arba dviej ų Vykdomo ­
sios valdybos nari ų, arba dviej ų ECB personalo nari ų, kuriuos pirmininkas tinkamai įpareigojo pasi ­
rašyti ECB vardu, parašais.  
39 straipsnis  (ex 40 straipsnis)  
Privilegijos ir imunitetai  
Valstybi ų nari ų teritorijoje ECB naudojasi tokiomis privilegijomis ir imunitetais, kurie yra b ūtini jo 
uždaviniams atlikti, laikantis Protokole d ėl Europos S ąjungos privilegij ų ir imunitet ų nustatyt ų s ąlyg ų. 
VIII SKYRIUS  
STATUTO PAKEITIMAS IR PAPILDOMI TEIS ĖS AKTAI 
40 straipsnis  (ex 41 straipsnis)  
Supaprastinta pakeitimo tvarka  
40.1. Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 3 dal į, Europos Parlamentas ir 
Taryba, remdamiesi ECB rekomendacija ir pasikonsultav ę su Komisija, spr ęsdami pagal įprast ą teis ė­
kūros proced ūrą arba, remdamiesi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultav ę su ECB, gali pakeisti šio 
Statuto 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4 ir 32.6 straipsnius, 33.1 
straipsnio a punkt ą ir 36 straipsn į. 
40.2. Europos Vadov ų Taryba, Europos centriniam bankui rekomendavus ir pasikonsultavusi su 
Europos Parlamentu ir Komisija arba Komisijai rekomendavus ir pasikonsultavusi su Europos Parla ­
mentu ir Europos centriniu banku, vieningai priimtu sprendimu gali pakeisti 10.2 straipsn į. Šie 
pakeitimai įsigalioja tik po to, kai pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus juos patvirtina 
valstybės nar ės.LT C 83/246 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
40.3. Pagal š į straipsn į teikiam ą ECB rekomendacij ą turi vieningai patvirtinti Valdan čioji taryba.  
41 straipsnis  (ex 42 straipsnis)  
Papildomi teis ės aktai  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 4 dal į Taryba, remdamasi Komisijos 
pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei ECB arba remdamasi ECB rekomendacija ir 
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Komisija, priima šio Statuto 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 
30.4 ir 34.3 straipsniuose nurodytas nuostatas.  
IX SKYRIUS  
ECBS TAIKOMOS PEREINAMOSIOS IR KITOS NUOSTATOS  
42 straipsnis  (ex 43 straipsnis)  
Bendrosios nuostatos  
42.1. Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 139 straipsnio 1 dalyje nurodyta išimtis lemia, kad 
suinteresuotoms valstyb ėms nar ėms nesuteikiamos jokios teis ės ir nenumatomi jokie į pareigojimai, 
išd ėstyti šio Statuto 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 ir 49 
straipsniuose.  
42.2. Valstybi ų nari ų, kurioms taikomas min ėtos Sutarties 139 straipsnio 1 dalyje nurodyta 
išimtis, centriniai bankai išlaiko savo į galiojimus pinig ų politikos srityje pagal nacionalin ę teis ę. 
42.3. Pagal min ėtos Sutarties 139 straipsn į, „valstyb ės nar ės“ suprantamos kaip „valstyb ės nar ės, 
kuri ų valiuta yra euro “ šio Statuto 3,11.2 ir 19 straipsniuose.  
42.4. „Nacionaliniai centriniai bankai“ suprantami kaip „valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, 
centriniai bankai“ šio Statuto 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 ir 49 
straipsniuose.  
42.5. „Dalininkai“ suprantami kaip „valstybių nari ų, kuri ų valiuta yra euro, centriniai bankai“ 10.3 
ir 33.1 straipsniuose.  
42.6. „Pasirašytas ECB kapitalas“ suprantamas kaip „ECB kapitalas, kur į pasirašo valstybi ų nari ų, 
kuri ų valiuta yra euro, centriniai bankai“ 10.3 ir 30.2 straipsniuose.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/247
43 straipsnis  (ex 44 straipsnis)  
ECB pereinamojo laikotarpio uždaviniai  
ECB perima buvusias Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 141 straipsnio 2 dalyje nurodytas 
Europos pinig ų instituto funkcijas, kurias d ėl išim čių, taikom ų vienai ar kelioms valstyb ėms nar ėms, 
vis dar reikia atlikti įvedus eur ą. 
ECB teikia patarimus rengiantis min ėtos Sutarties 140 straipsnyje nurodyt ų išim čių panaikinimui.  
44 straipsnis  (ex 45 straipsnis)  
ECB bendroji taryba  
44.1. Nepažeidžiant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 129 straipsnio 3 dalies, Bendroji 
taryba įsteigiama kaip tre čias ECB sprendimus priimantis organas.  
44.2. Bendroji taryba susideda iš ECB pirmininko ir pirmininko pavaduotojo bei nacionalini ų 
centrini ų bank ų valdytoj ų. Kiti Vykdomosios valdybos nariai gali dalyvauti Bendrosios tarybos pos ė­
džiuose be balsavimo teisės. 
44.3. Visos Bendrosios tarybos pareigos išvardytos šio Statuto 46 straipsnyje.  
45 straipsnis  (ex 46 straipsnis)  
Bendrosios tarybos darbo reglamentas  
45.1. ECB bendrajai tarybai pirmininkauja ECB pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, pirmininko 
pavaduotojas. 
45.2. Tarybos pirmininkas ir Komisijos narys gali dalyvauti Bendrosios tarybos pos ėdžiuose be 
teis ės balsuoti.  
45.3. Bendrosios tarybos pos ėdžius rengia jos pirmininkas.  
45.4. Nukrypdama nuo 12.3 straipsnio, Bendroji taryba priima savo Darbo reglament ą. 
45.5. Sekretoriato paslaugas Bendrajai tarybai teikia ECB.  
46 straipsnis  (ex 47 straipsnis)  
Bendrosios tarybos pareigos  
46.1. Bendroji taryba:  
— atlieka 43 straipsnyje nurodytus uždavinius;  
— prisideda prie 4 ir 25.1 straipsniuose nurodyt ų patariam ųjų funkcij ų atlikimo.LT C 83/248 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
46.2. Bendroji taryba prisideda:  
— renkant 5 straipsnyje nurodyt ą statistin ę informacij ą; 
— rengiant 15 straipsnyje nurodytas ECB ataskaitas;  
— nustatant 26.4 straipsnyje nurodytas taisykles, reikalingas 26 straipsniui taikyti;  
— imantis vis ų kit ų priemoni ų, kurios nurodytos 29.4 straipsnyje, reikaling ų 29 straipsniui taikyti;  
— nustatant 36 straipsnyje nurodytas ECB personalo įdarbinimo są lygas.  
46.3. Bendroji taryba prisideda atliekant b ūtin ą pasirengim ą neatšaukiamai nustatyti valstybi ų 
nari ų, kurioms taikoma išimtis, valiutos kursus euro atžvilgiu, kaip nurodyta Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 140 straipsnio 3 dalyje.  
46.4. ECB pirmininkas praneša Bendrajai tarybai apie Valdan čiosios tarybos sprendimus.  
47 straipsnis  (ex 48 straipsnis)  
ECB kapitalui taikomos pereinamosios nuostatos  
Vadovaujantis 29.1 straipsniu, kiekvienam nacionaliniam centriniam bankui skiriamas indeksas ECB 
kapitalo pasirašymo rakte. Nukrypstant nuo 28.3 straipsnio nuostat ų, valstybi ų nari ų, kurioms 
taikoma išimtis, centriniai bankai neapmoka j ų pasirašyto kapitalo, nebent Bendroji taryba, veikdama 
dauguma, kuri atstovauja mažiausiai dviem tre čdaliams pasirašyto ECB kapitalo ir mažiausiai pusei 
dalinink ų, nusprendžia, kad reikia sumok ėti minimal ų procent ą, kaip įnašą , skirt ą ECB veiklos išlai ­
doms padengti.  
48 straipsnis  (ex 49 straipsnis)  
Atid ėtas ECB kapitalo, atsarg ų ir atid ėjim ų mok ėjimas  
48.1. Valstyb ės nar ės, kurios išimtis panaikinama, centrinis bankas apmoka savo pasirašyt ą ECB 
kapitalo dal į taip pat, kaip ir kit ų valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, centriniai bankai, o reikiamą 
užsienio atsarg ų sum ą perveda ECB pagal 30.1 straipsn į. Pervedama suma nustatoma padauginus 
pagal dabartin į valiutos kurs ą eurais išreikštas užsienio atsargas, kurios jau buvo pervestos į ECB 
pagal 30.1 straipsn į, iš atitinkamo nacionalinio centrinio banko pasirašytos dalies ir dali ų, kurias jau 
apmokėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai, santykio.  
48.2. Be mok ėjimo, kur į reikia atlikti pagal 48.1 straipsn į, atitinkamas centrinis bankas įneša savo 
dal į į ECB atsargas, taip pat į tuos atid ėjimus, kurie prilyginami atsargoms, bei į sum ą, kuri ą dar reik ės 
priskirti atsargoms ir atid ėjimams, atitinkan čią pelno ir nuostolio ataskaitos likut į, buvus į met ų, po 
kuri ų panaikinta išimtis, gruodžio 31 dien ą. Suma, kuri ą reikia įnešti, nustatoma dauginant atsarg ų,LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/249
apibr ėžt ų pirmiau ir nurodyt ų patvirtintame ECB balanse, sum ą iš atitinkamo centrinio banko pasi ­
rašytos dalies ir dali ų, kurias jau apmok ėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai, santykio.  
48.3. Vienai ar daugiau šali ų tapus valstyb ėmis nar ėmis ir j ų atitinkamiems nacionaliniams cent ­
riniams bankams tapus ECBS dalimi, automatiškai padid ėja pasirašytas ECB kapitalas ir maksimalus 
užsienio atsarg ų, kurias galima b ūtų pervesti į ECB, dydis. Padid ėjimas nustatomas padauginus 
atitinkamas tuo metu esan čias sumas iš santykio, apskai čiuoto pagal išpl ėstą kapitalo rakt ą, tarp 
nacionalini ų centrini ų bank ų, ketinan čių įsijungti į ECBS, ir nacionalini ų centrini ų bank ų, jau esan čių 
ECBS, svori ų. Kiekvieno nacionalinio centrinio banko svoris kapitalo rakte yra apskai čiuojamas pagal 
analogij ą su 29.1 straipsniu ir laikantis 29.2 straipsnio. Ataskaitiniai statistini ų duomen ų laikotarpiai 
turi b ūti tokie patys, kokie buvo naudojami per paskutin į kas penkerius metus atliekam ą svori ų 
pakoregavim ą vadovaujantis 29.3 straipsniu.  
49 straipsnis  (ex 52 straipsnis)  
Banknot ų S ąjungos valiutomis keitimas  
Po to, kai vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 3 dalimi bus neat ­ 
šaukiamai nustatyti valiut ų kursai, Valdan čioji taryba imasi reikiam ų priemoni ų, kad užtikrint ų, jog 
nacionaliniai centriniai bankai banknotus, kuri ų valiut ų kursai yra neatšaukiamai nustatyti, keist ų 
pagal j ų atitinkamas nominalias vertes.  
50 straipsnis  (ex 53 straipsnis)  
Pereinamojo laikotarpio nuostat ų taikymas  
Jeigu ir kol yra valstybių nari ų, kurioms taikoma išimtis, taikomi 42–47 straipsniai.LT C 83/250 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 5)  
D ĖL EUROPOS INVESTICIJ Ų BANKO STATUTO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOSIOS ŠALYS,  
SIEKDAMOS  nustatyti Europos investicij ų banko, numatyto Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
308 straipsnyje, statut ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Europos investicij ų bankas, įteisintas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 308 straipsniu (toliau – 
Bankas), įkuriamas šiuo protokolu; jis atlieka savo funkcijas ir vykdo savo veikl ą pagal ši ų Sutar čių ir 
šio Statuto nuostatas.  
2 straipsnis  
Banko uždavinys apibr ėžtas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje.  
3 straipsnis  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 308 straipsn į Banko nariai yra valstyb ės nar ės. 
4 straipsnis  
1. Banko kapital ą sudaro 232 392 989 000 EUR, kuriuos valstyb ės nar ės įsigyja pasirašymo b ūdu 
taip:  
Vokietija  37 578 019 000  
Pranc ūzija 37 578 019 000  
Italija  37 578 019 000  
Jungtin ė Karalyst ė 37 578 019 000  
Ispanija  22 546 811 500  
Belgija 10 416 365 500  
Nyderlandai  10 416 365 500  
Švedija  6 910 226 000  
Danija 5 274 105 000  
Austrija  5 170 732 500  
Lenkija  4 810 160 500  
Suomija  2 970 783 000LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/251
Graikija  2 825 416 500  
Portugalija  1 820 820 000  
Čekija  1 774 990 500  
Vengrija  1 679 222 000  
Airija  1 318 525 000  
Rumunija  1 217 626 000  
Slovakija 604 206 500  
Slov ėnija 560 951 500  
Bulgarija  410 217 500  
Lietuva  351 981 000  
Liuksemburgas  263 707 000  
Kipras 258 583 500  
Latvija 214 805 000  
Estija  165 882 000  
Malta 98 429 500 
Valstyb ės nar ės atsako tik pasirašyto, bet neapmok ėto kapitalo dalimi.  
2. Pri ėmus nauj ą nar į, pasirašytas kapitalas padid ėja jo į nešto kapitalo suma.  
3. Valdytoj ų taryba gali vieningai nuspr ęsti padidinti pasirašyt ą kapital ą. 
4. Nar ės dalis pasirašytame kapitale negali b ūti perleista, įkeista ar areštuota.  
5 straipsnis  
1. Valstyb ės nar ės apmoka vidutiniškai iki 5 % pasirašyt ą kapital ą sudaran čių 4 straipsnio 1 dalyje 
nustatyt ų sum ų. 
2. Tuo atveju, jei pasirašytasis kapitalas padidinamas, Valdytoj ų taryba vieningai nustato apmok ė­
tin ą procentin ę dal į ir sumok ėjimo tvark ą. Mokėjimas grynaisiais vykdomas tik eurais.  
3. Direktori ų valdyba gali reikalauti apmok ėti pasirašytojo kapitalo likutį , kokio reikia Bankui 
vykdyti savo įsipareigojimus.  
Kiekviena valstyb ė nar ė moka proporcingai jos pasirašyto kapitalo daliai.LT C 83/252 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
6 straipsnis  
(ex 8 straipsnis)  
Bankui vadovauja ir j į valdo Valdytoj ų taryba, Direktori ų valdyba ir Valdymo komitetas.  
7 straipsnis  
(ex 9 straipsnis)  
1. Valdytoj ų taryb ą sudaro valstybi ų nari ų paskirti ministrai.  
2. Valdytoj ų taryba nustato Banko kreditavimo politikos bendr ąsias nuorodas atsižvelgdama į 
Sąjungos tikslus.  
Valdytoj ų taryba užtikrina, kad min ėtos nuorodos b ūtų įgyvendintos.  
3. Be to, Valdytoj ų taryba:  
a) nusprendžia, ar didinti pasirašyt ą kapital ą pagal 4 straipsnio 3 dal į ir 5 straipsnio 2 dal į; 
b) taikydama 9 straipsnio 1 dal į, nustato principus, taikomus finansavimo operacijoms, kuri ų 
imamasi vykdant banko uždavinius;  
c) vykdo 9 ir 11 straipsniuose numatytus įgaliojimus, susijusius su Direktori ų valdybos ir Valdymo 
komiteto nari ų paskyrimu ir atstatydinimu, ir 11 straipsnio 1 dalies antrojoje pastraipoje numa ­
tytus įgaliojimus;  
d) vadovaudamasi 16 straipsnio 1 dalimi priima sprendimus d ėl ne valstybi ų nari ų teritorijose 
vykdytinų investicij ų operacij ų visiško ar dalinio finansavimo suteikimo;  
e) tvirtina Direktori ų valdybos met ų pranešim ą; 
f) tvirtina met ų balans ą bei pelno ir nuostolių ataskait ą; 
g) vykdo šiuo Statutu suteiktus kitus įgaliojimus ir funkcijas;  
h) tvirtina Banko darbo tvarkos taisykles.  
4. Pagal Sutart į ir š į Statut ą Valdytoj ų taryba yra kompetentinga vieningai nuspręsti d ėl Banko 
operacij ų sustabdymo, o prireikus, d ėl jo likvidavimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/253
8 straipsnis  
(ex 10 straipsnis)  
Išskyrus atvejus, kai šiame Statute yra nustatyta kitaip, Valdytoj ų taryba sprendimus priima savo nari ų 
bals ų dauguma. Ši dauguma turi atstovauti ne mažiau kaip 50 % pasirašyto kapitalo.  
Kad susidaryt ų kvalifikuota balsų dauguma, reikia, kad aštuoniolika nari ų balsuot ų „už“ ir sudaryt ų 
68 % pasirašyto kapitalo.  
Dalyvaujan čių nari ų ar j ų atstov ų susilaikymas balsuojant neužkerta kelio priimti sprendimus, kurie 
turi b ūti priimti vieningai.  
9 straipsnis  
(ex 11 straipsnis)  
1. Direktori ų valdyba priima sprendimus d ėl finansavimo, ypa č paskol ų ir garantij ų forma, sutei ­
kimo bei paskol ų ėmimo; ji nustato teikiam ų paskol ų pal ūkan ų normas ir komisinius bei kitus 
mok ėjimus. Remdamasi kvalifikuota bals ų dauguma priimtu sprendimu, ji gali kai kurias savo funk ­
cijas perduoti Valdymo komitetui. Ji nustato tokio perdavimo s ąlygas bei priži ūri jo vykdym ą. 
Direktori ų valdyba r ūpinasi tinkamu vadovavimu Bankui; ji užtikrina, kad Bankas b ūtų valdomas 
vadovaujantis Sutarč ių ir Statuto nuostatomis bei Valdytoj ų tarybos nustatytomis bendrosiomis 
nuorodomis. 
Finansini ų met ų pabaigoje Direktori ų valdyba pateikia pranešim ą Valdytoj ų tarybai, ir, pranešim ą 
patvirtinus, j į paskelbia.  
2. Direktori ų valdyb ą sudaro dvidešimt aštuoni direktoriai ir aštuoniolika pakaitini ų direktori ų. 
Direktorius penkeriems metams skiria Valdytoj ų taryba, po vien ą pasi ūlant kiekvienai valstybei narei 
ir vien ą Komisijai. 
Pakaitinius direktorius penkeriems metams skiria Valdytoj ų taryba tokiu b ūdu: 
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Vokietijos Federacin ė Respublika,  
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Pranc ūzijos Respublika,  
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Italijos Respublika,  
— du pakaitinius direktorius pasi ūlo Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė, 
— vien ą pakaitin į direktori ų bendru sutarimu pasi ūlo Ispanijos Karalyst ė ir Portugalijos Respublika,LT C 83/254 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
— vien ą pakaitin į direktori ų bendru sutarimu pasi ūlo Belgijos Karalyst ė, Liuksemburgo Didžioji 
Hercogyst ė ir Nyderlandų Karalyst ė, 
— du pakaitinius direktorius bendru sutarimu pasi ūlo Danijos Karalyst ė, Graikijos Respublika, Airija 
ir Rumunija,  
— du pakaitinius direktorius bendru sutarimu pasi ūlo Estijos Respublika, Latvijos Respublika, 
Lietuvos Respublika, Austrijos Respublika, Suomijos Respublika ir Švedijos Karalyst ė, 
— tris pakaitinius direktorius bendru sutarimu pasi ūlo Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, 
Kipro Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slov ėnijos 
Respublika ir Slovakijos Respublika,  
— vien ą pakaitin į direktori ų pasi ūlo Komisija. 
Direktori ų valdyba pasirenka šešis balsavimo teis ės neturin čius ekspertus: tris narius ir tris pakaitinius.  
Jie gali b ūti paskirti kitai kadencijai.  
Darbo tvarkos taisykl ėse išdėstoma dalyvavimo Direktori ų valdybos susitikimuose tvarka ir nuostatos 
taikomos pakaitiniams nariams bei papildomai įtrauktiems ekspertams.  
Valdymo komiteto pirmininkas arba, jeigu jis nedalyvauja, vienas iš pirmininko pavaduotoj ų pirmi ­
ninkauja Direktori ų valdybos susirinkimams, ta čiau nebalsuoja.  
Direktori ų valdybos nariai renkami iš asmen ų, kuri ų nepriklausomumas ir kompetencija nekelia 
abejoni ų; jie atsakingi tik Bankui.  
3. Direktori ų atstatydinti Valdytoj ų taryba gali tik tada, jei jis nebeatitinka šioms pareigoms 
keliam ų reikalavim ų; Valdyba privalo spr ęsti kvalifikuota bals ų dauguma.  
Jei met ų pranešimas nepatvirtinamas, Direktori ų valdyba atsistatydina.  
4. Į laisv ą viet ą, atsiradusi ą d ėl mirties, atsistatydinimo, atstatydinimo arba visos Valdybos atsista ­
tydinimo, skiriama 2 dalyje nustatyta tvarka. Narys pakei čiamas likusiam jo kadencijos laikui, išskyrus 
tuos atvejus, kai keič iama visa Direktori ų valdyba.  
5. Valdytoj ų taryba nustato Direktori ų valdybos nari ų atlyginim ą. Valdytoj ų taryba nusprendžia, 
kokia veikla nesiderina su direktoriaus ar pakaitinio nario pareigomis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/255
10 straipsnis  
(ex 12 straipsnis)  
1. Kiekvienas direktorius Direktori ų valdyboje turi vieną bals ą. Jis gali perduoti savo bals ą visais 
atvejais, laikydamasis tvarkos, kuri turi b ūti nustatyta Banko darbo tvarkos taisykl ėse. 
2. Išskyrus atvejus, kai šiame Statute yra nustatyta kitaip, Direktori ų valdybos sprendimai priimami 
bent viena tre čiąja (1/3) balsavimo teis ę turin čių nari ų bals ų, atstovaujan čių bent penkiasdešimt 
procent ų (50 %) pasirašyto kapitalo. Kad susidaryt ų kvalifikuota bals ų dauguma, reikia, kad aštuo ­
niolika (18) nari ų, atstovaujan čių šešiasdešimt aštuoniems procentams (68 %) pasirašyto kapitalo, 
balsuot ų „už“. Banko darbo tvarkos taisykl ės nustato, kiek Direktori ų valdybos narių sudaro spren ­
dimams galioti b ūtin ą kvorum ą. 
11 straipsnis  
(ex 13 straipsnis)  
1. Valdymo komitet ą sudaro pirmininkas ir aštuoni pirmininko pavaduotojai, kuriuos šešeriems 
metams skiria Valdytoj ų taryba Direktorių valdybos si ūlymu. Jie gali b ūti paskirti kitai kadencijai.  
Valdytoj ų taryba vieningai gali keisti Valdymo komiteto nari ų skai čių. 
2. Direktori ų valdybos si ūlymu, priimtu kvalifikuota bals ų dauguma, Valdytoj ų taryba gali taip pat 
kvalifikuota balsų dauguma atstatydinti Valdymo komiteto nar į. 
3. Valdymo komitetas, pavaldus pirmininkui ir prižiū rimas Direktori ų valdybos, yra atsakingas už 
Banko einam ąją veikl ą. 
Jis rengia Direktori ų valdybos sprendimus, ypa č susijusius su finansavimo, ypa č paskol ų ir garantij ų 
forma, teikimu bei paskol ų ir garantij ų teikimu, užtikrina ši ų sprendimų įgyvendinim ą. 
4. Valdymo komitetas, teikdamas nuomon ę d ėl projekt ų, susijusi ų su paskol ų gavimu arba finan ­
savimo, ypa č paskol ų ir garantij ų forma, teikimu, sprendim ą priima balsų dauguma.  
5. Valdytoj ų taryba nustato Valdymo komiteto nari ų atlyginim ą bei, kokia veikla yra nesuderi ­
nama su j ų pareigomis.  
6. Pirmininkas arba, jeigu jis negali, pirmininko pavaduotojas, atstovauja Bankui teismuose ir 
tvarkant kitus reikalus.  
7. Banko darbuotojai yra pavald ūs pirmininkui. Juos priima į darb ą ir atleidžia pirmininkas. 
Atrenkant personal ą atsižvelgiama ne tik į asmeninius sugeb ėjimus bei kvalifikacij ą, bet ir į teising ą 
valstybi ų nari ų pilie čių atstovavim ą. Banko tvarkos taisykl ėse nustatoma, kuris organas yra kompe ­
tentingas priimti personalui taikomas nuostatas.LT C 83/256 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
8. Valdymo komitetas ir Banko personalas atsakingi tik Bankui ir eidami savo pareigas yra visiškai 
nepriklausomi.  
12 straipsnis  
(ex 14 straipsnis)  
1. Komitetas, kur į sudaro šeši nariai, Valdytoj ų tarybos paskirti pagal j ų kompetencij ą, patikrina, ar 
Banko veikla atitinka geriausi ą bankininkyst ės praktik ą, ir atsako už jo s ąskait ų audit ą. 
2. 1 dalyje nurodytas Komitetas kasmet nustato, ar Banko operacijos buvo tinkamai vykdomos ir 
ar deramai tvarkomos finansin ės apskaitos knygos. Šiuo tikslu jis patikrina, ar Banko operacijos buvo 
vykdomos laikantis šiame Statute ir Darbo tvarkos taisykl ėse nustatyt ų formalum ų ir proced ūrų. 
3. 1 dalyje nurodytas Komitetas patvirtina, kad finansin ės ataskaitos ir kita finansin ė informacija, 
išd ėstyta Direktori ų valdybos parengtose met ų ataskaitose, pateikia tikr ą ir teising ą vaizd ą apie Banko 
turto ir įsipareigojim ų finansin ę pad ėtį bei jo operacij ų rezultatus ir nagrin ėjam ų finansini ų met ų 
pinig ų srautus.  
4. Darbo tvarkos taisykl ėse apibr ėžiama, kokios kvalifikacijos reikalaujama iš Komiteto nari ų ir 
nustatomos Komiteto veiklos s ąlygos. 
13 straipsnis  
(ex 15 straipsnis)  
Ryšius su kiekviena valstybe nare Bankas palaiko per atitinkamos valstyb ės paskirt ą institucij ą. 
Atlikdamas finansines operacijas, Bankas naudojasi atitinkamos valstyb ės nar ės nacionalinio centrinio 
banko arba kurios nors kitos tos valstybė s nar ės patvirtintos finans ų institucijos paslaugomis.  
14 straipsnis  
(ex 16 straipsnis)  
1. Bankas bendradarbiauja su visomis tarptautin ėmis organizacijomis, kurios veikia panašiose 
srityse.  
2. Bankas siekia užmegzti atitinkamus bendradarbiavimo ryšius su bankais ir finans ų institucijomis 
tose šalyse, su kuriomis siejasi jo operacijos.  
15 straipsnis  
(ex 17 straipsnis)  
Valstyb ės nar ės ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Valdytoj ų taryba aiškina ir papildo šio 
Statuto 7 straipsnyje nurodytas nuorodas vadovaudamasi tomis pa čiomis nuostatomis, kokios buvo 
taikomos jas priimant.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/257
16 straipsnis  
(ex 18 straipsnis)  
1. Įgyvendindamas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje nurodyt ą uždavin į, 
Bankas teikia savo nari ų arba priva čių ir valstybini ų įmoni ų investicijoms, kurios b ūtų vykdomos 
valstybi ų nari ų teritorijose, tokio dydžio finansavim ą, ypa č paskol ų ir garantij ų forma, kuris padengtų 
trūkstamas lėšas, kuri ų negalima gauti iš kit ų šaltinių protingomis s ąlygomis.  
Ta čiau Bankas, naudodamasis Valdytoj ų tarybos kvalifikuota bals ų dauguma priimtu sprendimu, 
Direktori ų valdybos si ūlymu gali suteikti finansavim ą investicijoms, kurios iš dalies ar visiškai, 
būtų vykdomos ne valstybi ų nari ų teritorijose.  
2. Kiek įmanoma, paskolos teikiamos tik su s ąlyga, kad yra naudojami ir kiti finansavimo šaltiniai.  
3. Teikdamas paskol ą įmonei ar kitam subjektui, išskyrus valstyb ę nar ę, Bankas paskol ą suteikia su 
sąlyga, kad valstyb ė nar ė, kurios teritorijoje bus vykdoma investicija, suteiks garantij ą arba bus 
suteiktos kitos atitinkamos garantijos, arba Bankas remiasi skolininko finansin ės pad ėties tvirtumu.  
Be to, remdamasis Valdytoj ų tarybos pagal 7 straipsnio 3 dalies b punkt ą nustatytais principais ir kai 
to reikia vykdant Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje numatytas operacijas, 
Direktori ų valdyba, spr ęsdama kvalifikuota bals ų dauguma, nustato finansini ų operacij ų, kurios gali 
būti ypa č rizikingos ir tod ėl laikomos ypatinga veikla, s ąlygas.  
4. Bankas gali teikti paskol ų, kurias valstybin ės ar priva čios įmon ės arba kiti subjektai ima Sutar ­
ties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje numatytiems projektams vykdyti, garantijas.  
5. Bendra Banko suteikt ų paskol ų ir garantij ų suma bet kuriuo metu neturi viršyti 250 % jo 
pasirašyto kapitalo, atsarg ų, nepadaryt ų atid ėjini ų ir pelno (nuostolio) s ąskaitos perviršio. Pastaroji 
bendra suma sumažinama tokia suma, kokia buvo pasirašyta (neb ūtinai apmok ėta) Bankui dalyvau ­
jant kitų įmoni ų kapitale. 
Banko išmok ėta suma už dalyvavim ą kit ų įmoni ų kapitale niekada neviršija bendros jo pasirašyto 
kapitalo, atsarg ų, nepadaryt ų atid ėjini ų ir pelno (nuostolio) s ąskaitos perviršio sumos.  
Išimties atveju, Valdytoj ų tarybai ir Direktori ų valdybai nusprendus pagal 18 straipsnio 3 dal į, 
ypatingai Banko veiklai bus specialiai paskirstomos atsargos.  
Ši dalis taip pat taikoma sudarant Banko konsoliduot ą finansin ę atskaitomyb ę. 
6. Bankas apsisaugo nuo rizikos, susijusios su valiut ų kursu, paskolos ir garantij ų sutartyse numa ­
tydamas, jo manymu, tinkamas s ąlygas.LT C 83/258 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
17 straipsnis  
(ex 19 straipsnis)  
1. Paskol ų, kurias suteikia Bankas, pal ūkan ų normos ir komisiniai, ir kiti mok ėjimai koreguojami 
atsižvelgiant į kapitalo rinkoje vyraujan čias s ąlygas ir apskai čiuojami taip, kad iš j ų gaunamos 
pajamos leist ų Bankui vykdyti savo į sipareigojimus, padengti jo išlaidas ir rizik ą bei suformuoti 
rezervin į fond ą, kaip numatyta 22 straipsnyje.  
2. Bankas pal ūkan ų norm ų nemažina. Jei d ėl investicijos, kuri bus finansuojama, pob ūdžio pal ū­
kan ų norm ų mažinimas b ūtų pageidaujamas, valstyb ė nar ė ar kuri kita organizacija gali suteikti tokio 
dydžio pagalb ą pal ūkanoms mok ėti, kuri nepažeist ų Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 107 
straipsnio.  
18 straipsnis  
(ex 20 straipsnis)  
Atlikdamas finansavimo operacijas Bankas laikosi ši ų princip ų: 
1. Užtikrina, kad S ąjungos labui jos l ėšos b ūtų naudojamos kuo racionaliau.  
Bankas gali suteikti paskolas arba garantijas tik:  
a) jeigu tuo atveju, kai investuojant gamybos sektoriaus įmon ės, pal ūkanos ir amortizaciniai mok ė­
jimai padengiami iš įmon ės gamybos pelno arba, kitais atvejais, valstybė , kurioje investuojama, yra 
įsipareigojusi juos padengti arba jie padengiami kitais b ūdais kit ų investicij ų atveju; ir  
b) jei šis investavimas padeda didinti ekonomikos produktyvum ą apskritai ir skatina vidaus rinkos 
kūrim ą. 
2. Bankas ne įgyja jokio intereso įmon ėje ir neprisiima atsakomyb ės už jos valdymą , išskyrus 
atvejus, kai tai yra b ūtina siekiant užtikrinti Banko teises susigr ąžinti paskolintas l ėšas.  
Ta čiau, remdamasi Valdytoj ų tarybos pagal 7 straipsnio 3 dalies b punkt ą nustatytais principais ir kai 
reikia Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 309 straipsnyje numatytoms operacijoms vykdyti, 
Direktori ų valdyba spr ęsdama kvalifikuota balsų dauguma nustato dalyvavimo s ąlygas komercini ų 
įmoni ų kapitale, kiek to reikia finansuojant investicij ą ar program ą, paprastai papildant paskolą ar 
garantij ą. 
3. Savo reikalavimus jis gali realizuoti kapitalo rinkoje ir, siekdamas šio tikslo, gali pareikalauti, 
kad skolininkai išleist ų obligacijas arba kitus vertybinius popierius.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/259
4. Nei Bankas, nei valstyb ės nar ės nenustato s ąlygos, kad Banko paskolintos lėšos b ūtų išleistos 
tam tikroje konkre čioje valstyb ėje nar ėje. 
5. Bankas gali teikti paskolas su s ąlyga, kad bus skelbiamas tarptautinis konkursas.  
6. Bankas nefinansuoja, iš dalies ar visiškai, jokios investicijos, kuriai prieštarauja valstyb ė nar ė, 
kurios teritorijoje ji b ūtų vykdoma.  
7. Be skolinimo veiklos Bankas gali teikti technin ę pagalb ą pagal Valdytoj ų tarybos kvalifikuota 
bals ų dauguma nustatytas s ąlygas bei vadovaujantis šiuo Statutu.  
19 straipsnis  
(ex 21 straipsnis)  
1. Kiekviena įmon ė arba valstybinis ar privatus subjektas d ėl finansavimo gali tiesiogiai kreiptis į 
Bank ą. Paraiškos Bankui gali b ūti pateiktos ir per Komisij ą arba per valstyb ę nar ę, kurios teritorijoje 
bus investuojama.  
2. Paraiškos, pateiktos per Komisij ą, perduodamos valstybei narei, kurios teritorijoje bus investuo ­
jama, kad ši pareikšt ų savo nuomon ę. Paraiškos, pateiktos per valstyb ę nar ę, perduodamos Komisijai, 
kad ši pareikšt ų savo nuomon ę. Paraiškos, pateiktos Bankui tiesiogiai, perduodamos atitinkamai 
valstybei narei bei Komisijai.  
Atitinkama valstyb ė nar ė ir Komisija pareiškia savo nuomon ę per du m ėnesius. Jei per š į laikotarp į 
atsakymas nepateikiamas, Bankas gali daryti prielaid ą, kad tam investavimui neprieštaraujama.  
3. Direktori ų valdyba priima sprendim ą d ėl finansavimo operacij ų paraišk ų, kurias jai pateikia 
Valdymo komitetas.  
4. Valdymo komitetas išnagrin ėja, ar jam pateiktos finansavimo operacij ų paraiškos neprieštarauja 
šiam Statutui, ypa č jo 16 ir 18 straipsniams. Jei Valdymo komitetas pritaria finansavimo suteikimui, 
jis Direktori ų valdybai pateikia atitinkam ą pasi ūlym ą; Komitetas gali nustatyti, jo manymu, esmines 
sąlygas, kurias tenkinant jo nuomon ė b ūtų palanki. Jei Valdymo komitetas prieštarauja finansavimo 
suteikimui, jis Direktori ų valdybai pateikia atitinkamus dokumentus bei savo nuomon ę. 
5. Jei Valdymo komitetas pareiškia nepalanki ą nuomon ę, Direktori ų valdyba gali nesuteikti finan ­
savimo, išskyrus atvejus, kai ji nusprendžia vieningai.  
6. Jei Komisija pareiškia nepalanki ą nuomon ę, Direktori ų valdyba gali nesuteikti finansavimo, 
išskyrus atvejus, kai ji nusprendžia vieningai, o Komisijos paskirtas direktorius susilaiko.LT C 83/260 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
7. Jeigu ir Valdymo komitetas, ir Komisija pareiškia nepalanki ą nuomon ę, finansavimo Direktori ų 
valdyba suteikti negali.  
8. Jei finansavimo operacija, susijusi su patvirtinta investicija, turi b ūti restrukt ūrizuota, kad apsau ­
got ų Banko teises ir interesus, Valdymo komitetas nedelsdamas imasi skubi ų priemoni ų, kurios, jo 
manymu, yra reikalingos, ir tuoj pat apie jas praneša Direktorių valdybai.  
20 straipsnis  
(ex 22 straipsnis)  
1. Savo užduo čių vykdymui reikalingas l ėšas Bankas skolinasi kapitalo rinkose.  
2. Bankas gali skolintis valstybi ų nari ų kapitalo rinkose pagal šioms rinkoms taikomas teisines 
nuostatas.  
Nukrypdamos nuo Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 139 straipsnio 1 dalies, valstybė s nar ės 
atitinkamos kompetentingos institucijos gali atsisakyti duoti sutikim ą tik tada, jei b ūtų priežas čių 
manyti, kad tai gali žymiai sutrikdyti tos valstyb ės kapitalo rink ą. 
21 straipsnis  
(ex 23 straipsnis)  
1. Turimas lėšas, kuri ų Bankui nereikia nedelsiant panaudoti savo įsipareigojimams vykdyti, 
Bankas gali naudoti šiems tikslams:  
a) investuoti pinig ų rinkose;  
b) pagal 18 straipsnio 2 dalies nuostatas gali pirkti ir parduoti vertybinius popierius;  
c) gali vykdyti bet kuri ą kit ą finansin ę operacij ą, susijusi ą su jo tikslais.  
2. Nepažeisdamas 23 straipsnio nuostat ų, Bankas, valdydamas savo investicijas, nedalyvauja 
jokiame valiut ų arbitraže, jei to tiesiogiai nereikia jo skolinimo operacijoms arba įsipareigojimams, 
susijusiems su gautomis paskolomis arba jo suteiktomis garantijomis, vykdyti.  
3. Šio straipsnio taikymo srityse Bankas savo veiksmus derina su atitinkamos valstyb ės nar ės 
kompetentingomis institucijomis ar nacionaliniu centriniu banku.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/261
22 straipsnis  
(ex 24 straipsnis)  
1. Rezervinis fondas, siekiantis iki 10 proc. pasirašyto kapitalo, suformuojamas palaipsniui. Jei 
banko įsipareigojim ų pad ėtis tai pateisint ų, Direktori ų valdyba gali nuspr ęsti atid ėti papildomas 
atsargas. Rezervinis fondas kaupiamas, kol bus visiškai suformuotas iš:  
a) pal ūkan ų, gaunam ų už paskolas, kurias Bankas yra suteik ęs iš valstybi ų nari ų įmok ėtų sum ų pagal 
5 straipsn į; 
b) pal ūkan ų, gaunam ų už paskolas, kurias Bankas yra suteik ęs iš lėšų , gaut ų už gr ąžintas paskolas, 
nurodytas a punkte;  
panaudojant ši ų pajamų toki ą dal į, kurios nereikia Banko įsipareigojimams vykdyti arba jo išlaidoms 
padengti.  
2. Rezervinio fondo l ėšos investuojamos taip, kad bet kuriuo metu jas galima b ūtų panaudoti 
tikslui, kuriam skirtas fondas.  
23 straipsnis  
(ex 25 straipsnis)  
1. Bankas visada gali savo turt ą vienos valstyb ės nar ės, kurios valiuta n ėra euro, valiuta keisti, kad 
gal ėtų vykdyti finansines operacijas, atitinkan čias Sutarties d ėl Europos Sąjungos veikimo 309 straips ­
nyje išdėstyt ą uždavin į, atsižvelgdamas į šio Statuto 23 straipsnio nuostatas. Bankas kiek įmanoma 
stengiasi toki ų keitimų nedaryti, jei jis turi gryn ųjų pinig ų ar likvidžiojo turto jam reikalinga valiuta.  
2. Bankas negali savo turto valstyb ės nar ės, kurios valiuta n ėra euro, valiuta iškeisti į tre čiosios 
šalies valiut ą be atitinkamos valstyb ės nar ės sutikimo.  
3. Bankas gali laisvai disponuoti ta savo kapitalo dalimi, kuri apmok ėta, arba bet kuria valiuta, 
pasiskolinta rinkose, esan čiose už S ąjungos rib ų. 
4. Valstyb ės nar ės įsipareigoja sudaryti galimybes skolininkams disponuoti valiuta, reikalinga kapi ­
talui gr ąžinti ir mok ėti pal ūkanas už paskolas ar komisinius už garantijas, suteiktas Banko j ų terito ­
rijoje vykdomoms investicijoms.LT C 83/262 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
24 straipsnis  
(ex 26 straipsnis)  
Jei valstyb ė nar ė nevykdo naryst ės įsipareigojim ų, numatyt ų šiame Statute, ypa č įsipareigojimo apmo ­
kėti savo dal į pasirašytame kapitale arba gr ąžinti pasiskolint ą sum ą, paskol ų arba garantij ų teikimas 
tai valstybei narei ar jos pilie čiams Valdytoj ų tarybos sprendimu, priimtu kvalifikuota bals ų dauguma, 
gali b ūti sustabdytas.  
Toks sprendimas neatleidžia nei valstyb ės nar ės, nei jos pilie čių nuo j ų įsipareigojim ų Bankui.  
25 straipsnis  
(ex 27 straipsnis)  
1. Jei Valdytoj ų taryba nusprendžia sustabdyti Banko operacijas, visa jo veikla nedelsiant nutrau ­
kiama, išskyrus t ą, kuri užtikrina tinkam ą jo turto realizavim ą, apsaug ą ir išsaugojim ą bei jo į sipa ­
reigojim ų vykdym ą. 
2. Likviduojant Bank ą, Valdytoj ų taryba paskiria likvidatorius ir teikia jiems nurodymus d ėl likvi ­
davimo vykdymo. Ji užtikrina, kad personalo teis ės b ūtų apsaugotos. 
26 straipsnis  
(ex 28 straipsnis)  
1. Kiekvienoje valstyb ėje nar ėje Bankas naudojasi pla čiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams 
asmenims pagal jos įstatymus; jis gali įsigyti kilnojam ąjį ir nekilnojam ąjį turt ą bei juo disponuoti 
ir b ūti šalimi teismo procese.  
2. Banko nuosavybei netaikoma jokios turto rekvizavimo ar eksproprijavimo formos.  
27 straipsnis  
(ex 29 straipsnis)  
Gin čus tarp Banko ir jo kreditori ų, skolinink ų arba bet kurio kito asmens sprendžia kompetentingi 
nacionaliniai teismai, išskyrus atvejus, kai jurisdikcija priklauso Europos S ąjungos Teisingumo 
Teismui.  
Kiekvienoje sutartyje Bankas gali numatyti, kad gin čai b ūtų nagrin ėjami arbitražo tvarka. Kiekvienoje 
valstyb ėje nar ėje Bankas turi adres ą, kuriuo teikia savo paslaugas. Ta čiau bet kokioje sutartyje jis gali 
nurodyti konkret ų adres ą, kuriuo teikia paslaugas.  
Banko turtas ir nuosavyb ė negali b ūti areštuoti ar konfiskuoti, išskyrus teismo sprendimu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/263
28 straipsnis  
(ex 30 straipsnis)  
1. Valdytoj ų taryba vieningai gali nuspr ęsti įsteigti dukterines bendroves ar kitus subjektus, kurie 
tur ėtų juridinio asmens status ą ir b ūtų finansiškai nepriklausomi.  
2. Valdytoj ų taryba vieningai priimtu sprendimu patvirtina 1 dalyje nurodyt ų įstaig ų statutus. 
Statute vis ų pirma nustatomi tikslai, strukt ūra, kapitalas, naryst ė, b ūstin ės vieta, finansin ės l ėšos, 
intervencin ės priemon ės ir audito susitarimai bei j ų ir Banko organ ų tarpusavio santykiai.  
3. Bankas turi įgaliojimus dalyvauti valdant šias įstaigas ir prisid ėti prie j ų pasirašyto kapitalo, 
apmokant Valdytoj ų tarybos vieningai nustatytą sum ą. 
4. Protokolas d ėl Europos S ąjungos privilegij ų ir imunitet ų taikomas 1 dalyje nurodytoms įstai ­
goms tokiu mastu, kiek jos yra įsteigtos pagal S ąjungos teis ę, j ų organ ų nariams ir j ų personalui, kai 
jie atlieka savo pareigas, pagal tas pa čias s ąlygas, kurios yra taikomos Bankui.  
Tiems dividendams, kapitalo prieaugiui ar kitos formos pajamoms, gaunamoms iš toki ų įstaig ų, 
kurias turi teisę gauti j ų nariai, išskyrus Europos S ąjung ą ir Bank ą, taikomos galiojan čių teis ės akt ų 
fiskalin ės nuostatos.  
5. Europos S ąjungos Teisingumo Teismas, neviršydamas toliau nustatyt ų apribojim ų, sprendžia 
gin čus d ėl įsteigt ų pagal S ąjungos teis ę įstaig ų organų patvirtint ų priemoni ų. Ieškin į d ėl ši ų priemoni ų 
gali pareikšti bet kuris tokios įstaigos narys pagal savo kompetencij ą arba bet kuri valstyb ė nar ė 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 263 straipsnyje nustatytomis s ąlygomis.  
6. Valdytoj ų taryba gali vieningai nuspr ęsti įsteigt ų pagal S ąjungos teis ę įstaig ų personalui leisti 
dalyvauti bendrose su Banku strukt ūrose, vadovaujantis atitinkama vidaus tvarka.LT C 83/264 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 6)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS INSTITUCIJ Ų, TAM TIKR Ų 
ĮSTAIG Ų, ORGAN Ų BEI PADALINI Ų B ŪSTINI Ų 
VIETOS  
VALSTYBI Ų NARI Ų VYRIAUSYBI Ų ATSTOVAI,  
ATSIŽVELGDAMI  į Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 341 straipsn į ir Europos atomin ės energijos 
bendrijos steigimo sutarties 189 straipsn į, 
PRIMINDAMI IR PATVIRTINDAMI  1965 m. balandžio 8 d. sprendim ą bei laikydamiesi sprendim ų d ėl 
būsim ų institucij ų, įstaig ų, organų ir padalini ų b ūstinių , 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
Vienintelis straipsnis  
a) Europos Parlamento b ūstin ė yra Strasb ūre, kur vyksta 12 m ėnesini ų plenarini ų sesij ų, įskaitant 
biudžeto sesij ą. Papildomi plenarin ės sesijos posėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento 
komitet ų pos ėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento Generalinio sekretoriato ir jo padalini ų 
būstin ės lieka Liuksemburge.  
b) Tarybos b ūstin ė yra Briuselyje. Balandžio, birželio ir spalio m ėnesiais Tarybos posėdžiai vyksta 
Liuksemburge.  
c) Komisijos b ūstin ė yra Briuselyje. 1965 m. balandžio 8 d. sprendimo 7, 8 ir 9 straipsniuose 
išvardyt ų padalini ų b ūstin ės yra Liuksemburge.  
d) Europos S ąjungos Teisingumo Teismo b ūstin ė yra Liuksemburge.  
e) Audito R ūm ų b ūstin ė yra Liuksemburge.  
f) Ekonomikos ir socialini ų reikal ų komiteto b ūstin ė yra Briuselyje.  
g) Region ų komiteto b ūstin ė yra Briuselyje.  
h) Europos investicij ų banko b ūstin ė yra Liuksemburge.  
i) Europos centrinio banko b ūstin ė yra Frankfurte.  
j) Europos policijos biuro (Europolas) b ūstin ė yra Hagoje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/265
PROTOKOLAS (Nr. 7)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS PRIVILEGIJ Ų IR 
IMUNITET Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 343 straipsn į ir Europos 
atomin ės bendrijos steigimo sutarties (EAEB) 191 straipsn į Europos S ąjunga ir EAEB valstybi ų nari ų 
teritorijose naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurie yra b ūtini j ų uždaviniams atlikti,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
I SKYRIUS  
EUROPOS S ĄJUNGOS NUOSAVYB Ė, LĖŠOS, TURTAS IR VEIKLA  
1 straipsnis  
Sąjungos patalpos ir pastatai yra nelie čiami. Juose negali b ūti atliekama krata, j ų negalima rekvizuoti, 
konfiskuoti ar eksproprijuoti. Be Teisingumo Teismo leidimo S ąjungos nuosavybei ir turtui negali 
būti taikomos jokios administracin ės ar teisinės suvaržymo priemon ės. 
2 straipsnis  
Sąjungos archyvai yra nelie čiami.  
3 straipsnis  
Sąjunga, jos turtas, pajamos ir kita nuosavyb ė yra atleidžiami nuo visų tiesiogini ų mokes čių. 
Esant galimybei, valstybi ų nari ų vyriausyb ės imasi atitinkamų priemoni ų, kad b ūtų netaikomi arba 
kompensuojami netiesioginiai ar apyvartos mokes čiai, įeinantys į kilnojamojo ar nekilnojamojo turto 
kain ą, tais atvejais, kai S ąjunga savo oficialiam naudojimui perka didel ės vert ės pirkinius, į kuri ų kain ą 
įeina minimi mokes čiai. Ta čiau šios nuostatos netaikomos tais atvejais, kai jos gali iškreipti konku ­
rencij ą S ąjungoje.  
Joki ų lengvat ų netaikoma atsiskaitant už komunalines paslaugas.LT C 83/266 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
4 straipsnis  
Sąjungos oficialiam naudojimui skirtiems daiktams netaikomi muitai, importo ir eksporto draudimai 
ar apribojimai; taip importuot ų daikt ų šalies teritorijoje negalima nei mokamai, nei nemokamai 
perleisti kitiems, išskyrus atvejus, kai tai daroma tos šalies vyriausyb ės patvirtintomis s ąlygomis.  
Sąjungos leidiniams taip pat netaikomi jokie muitai, importo ir eksporto draudimai ar apribojimai.  
II SKYRIUS  
RYŠIAI IR LAISSEZ-PASSER  
5 straipsnis  
(ex 6 straipsnis)  
Oficialiems S ąjungos institucij ų ryšiams ir vis ų jos dokument ų perdavimui kiekvienos valstyb ės nar ės 
teritorijoje galioja tos pa čios nuostatos kaip toje valstyb ėje esan čioms diplomatin ėms atstovyb ėms. 
Oficiali S ąjungos institucij ų korespondencija ir kiti oficial ūs j ų ryšiai negali b ūti cenz ūruojami.  
6 straipsnis  
(ex 7 straipsnis)  
Tarybos, sprendžian čios paprasta balsų dauguma, nustatytos formos  laissez-passer , kur į valstybi ų nari ų 
valdžios institucijos pripaž įsta kaip galiojant į kelion ės dokument ą, S ąjungos institucij ų pirmininkai 
gali išduoti ši ų institucij ų nariams ir tarnautojams. Šie  laissez-passer  yra išduodami pareig ūnams ir 
kitiems tarnautojams pagal S ąjungos pareig ūnų tarnybos nuostatus ir kit ų tarnautoj ų įdarbinimo 
sąlygas.  
Komisija gali sudaryti susitarimus d ėl ši ų laissez-passer  pripažinimo galiojan čiais kelion ės dokumentais 
tre čiųjų šali ų teritorijose.  
III SKYRIUS  
EUROPOS PARLAMENTO NARIAI  
7 straipsnis  
(ex 8 straipsnis)  
Laisvam Europos Parlamento narių , vykstan čių į Europos Parlamento susitikimus bei gr įžtantiems iš 
jų, jud ėjimui negali b ūti taikomi jokie administraciniai ar kitokie apribojimai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/267
Muitin ės ir valiutos keitimo kontrol ės atžvilgiu Europos Parlamento nariams:  
a) j ų pa čių vyriausyb ės sudaro tokias pa čias s ąlygas, kokios yra sudaromos aukšto rango pareig ū­
nams, keliaujantiems į užsien į laikin ų oficiali ų vizit ų metu; 
b) kit ų valstybi ų nari ų vyriausyb ės sudaro tokias pa čias są lygas, kokios yra sudaromos užsienio 
vyriausybi ų atstovams laikin ų oficiali ų vizit ų metu.  
8 straipsnis  
(ex 9 straipsnis)  
Europos Parlamento nariai negali b ūti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomyb ėn d ėl einant 
pareigas pareikštos nuomon ės ar balsavimo.  
9 straipsnis  
(ex 10 straipsnis)  
Europos Parlamento nariai sesij ų metu naudojasi:  
a) savo valstyb ės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstyb ėje yra suteikiami parlamento nariams;  
b) vis ų kit ų valstybi ų nari ų teritorijose – imunitetu nuo bet kokios sulaikymo priemon ės ir patrau ­
kimo atsakomyb ėn. 
Imunitetas taip pat galioja Europos Parlamento nariams vykstant į Europos Parlamento susitikim ų 
viet ą arba gr įžtant iš jos.  
Imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darantis nusikaltim ą, taip pat joks imunitetas negali 
sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš nari ų imunitet ą. 
IV SKYRIUS  
VALSTYBI Ų NARI Ų ATSTOVAI, DALYVAUJANTYS EUROPOS S ĄJUNGOS INSTITUCIJ Ų VEIKLOJE  
10 straipsnis  
(ex 11 straipsnis)  
Sąjungos institucij ų veikloje dalyvaujantys valstybių nari ų atstovai, j ų patar ėjai ir techniniai ekspertai, 
eidami savo pareigas, vykdami į susitikim ų viet ą ir gr įždami iš jos, naudojasi visomis įprastomis 
privilegijomis, imunitetais ir lengvatomis.  
Šis straipsnis taikomas ir S ąjungos patariam ųjų organų nariams.LT C 83/268 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
V SKYRIUS  
EUROPOS S ĄJUNGOS PAREIGŪ NAI IR KITI TARNAUTOJAI 
11 straipsnis  
(ex 12 straipsnis)  
Sąjungos pareig ūnams ir kitiems tarnautojams, neatsižvelgiant į j ų pilietyb ę, kiekvienos valstyb ės 
nar ės teritorijoje:  
a) pagal Sutar čių nuostatas dėl pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų atsakomyb ės S ąjungai ir d ėl Europos 
Sąjungos Teismo jurisdikcijos spr ęsti gin čus tarp Sąjungos ir jos pareig ūnų bei kit ų tarnautoj ų 
suteikiamas imunitetas nuo jurisdikcijas d ėl j ų veiksm ų, atlikt ų einant pareigas, įskaitant pasakytas 
ar rašytines kalbas. Šis imunitetas lieka galioti ir jiems nustojus eiti pareigas;  
b) kartu su sutuoktiniu ir išlaikomais šeimos nariais netaikomi imigracijos apribojimai bei užsienie čių 
registracijos formalumai;  
c) taikant valiut ų ar j ų keitimo taisykles, sudaromos tokios pa čios s ąlygos, kokios toje šalyje 
paprastai yra sudaromos tarptautini ų organizacij ų pareig ūnams;  
d) pirm ą kart ą atvykstantiems į konkre čią šalį eiti pareig ų suteikiama teisė be muito importuoti savo 
baldus ir asmenin į turt ą, taip pat be muito, toje šalyje baigus kadencij ą, iš tos šalies reeksportuoti 
savo baldus ir turt ą, jeigu tos šalies, kurioje naudojamasi šia teise, vyriausyb ė abiem atvejais n ėra 
nustač iusi koki ų nors, jos poži ūriu, b ūtin ų s ąlyg ų; 
e) leidžiama asmeniniam naudojimui be muito importuoti ir v ėliau reeksportuoti automobil į, įsigyt ą 
pagal vidaus rinkos s ąlygas šalyje, kurioje gyveno prieš tai, arba toje šalyje, kurios pilie čiai jie yra, 
jeigu atitinkamos šalies vyriausyb ė abiem atvejais n ėra nustač iusi koki ų nors, jos poži ūriu, b ūtin ų 
sąlyg ų. 
12 straipsnis  
(ex 13 straipsnis)  
Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą priimtais reglamentais 
nustatytomis s ąlygomis ir tvarka bei pasikonsultavus su atitinkamomis institucijomis S ąjungos parei ­
gūnai ir kiti tarnautojai moka S ąjungai mokes čius nuo iš S ąjungos gaunamos algos, darbo užmo ­
kes čio ir kito atlyginimo.  
Iš S ąjungos gaunamai algai, darbo užmokes čiui ir kitam atlyginimui netaikomi nacionaliniai mokes ­ 
čiai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/269
13 straipsnis  
(ex 14 straipsnis)  
Pajam ų mokes čio, turto mokes čio ir palikimo mokesč io taikymo tikslais bei tarp S ąjungos valstybi ų 
nari ų pasirašyt ų sutar čių d ėl dvigubo apmokestinimo išvengimo taikymo tikslais S ąjungos pareig ūnai 
ir kiti tarnautojai, kurie vien tik tod ėl, kad eina pareigas S ąjungos tarnyboje, įgyja gyvenam ąją viet ą 
kitos valstyb ės nar ės nei šalies, kur prieš pradedant eiti pareigas buvo j ų nuolatin ė gyvenamoji vieta 
mokes čių mok ėjimo tikslais, teritorijoje, yra laikomi, tiek šalyje, kurioje faktiškai gyvena, tiek toje, 
kurioje yra j ų nuolatin ė gyvenamoji vieta, mokes čių mok ėjimo tikslais išlaikiusiais nuolatin ę gyvena ­
m ąją viet ą pastarojoje, jei ji yra S ąjungos nar ė. Ši nuostata taikoma ir sutuoktiniui, jei šis atskirai 
neužsiima apmokama veikla, bei vaikams, kuriuos išlaiko ir kuriais r ūpinasi šiame straipsnyje minimi 
asmenys.  
Pirmesn ėje pastraipoje minimiems asmenims priklausantis j ų buvimo šalyje esantis kilnojamasis turtas 
yra atleidžiamas nuo toje šalyje galiojan čio palikimo mokes čio; apskai čiuojant palikimo mokest į, 
tokia nuosavybė yra laikoma esan čia nuolatin ės gyvenamosios vietos mokes čių mok ėjimo tikslais 
šalyje, atsižvelgiant į tre čiųjų šali ų teises ir į galim ą tarptautini ų sutar čių d ėl dvigubo apmokestinimo 
nuostat ų taikym ą. 
Taikant šio straipsnio nuostatas, neatsižvelgiama į nuolatin ę gyvenam ąją viet ą, kuri ą min ėti asmenys 
įsigijo eidami pareigas kitose tarptautin ėse organizacijose.  
14 straipsnis  
(ex 15 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą ir pasi ­
konsultav ę su atitinkamomis institucijomis, nustato S ąjungos pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų socialinio 
draudimo išmok ų sistem ą. 
15 straipsnis  
(ex 16 straipsnis)  
Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą, ir pasi ­
konsultav ę su kitomis suinteresuotomis institucijomis, nustato S ąjungos pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų, 
kuriems taikomos visos arba kai kurios 11 straipsnio, 12 straipsnio antrosios dalies ir 13 straipsnio 
nuostatos, kategorijas.  
Į tokias kategorijas suskirstyt ų pareig ūnų ir kit ų tarnautoj ų pavard ės, rangai ir adresai yra periodiškai 
pranešami valstybi ų nari ų vyriausyb ėms.LT C 83/270 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
VI SKYRIUS  
PRIE EUROPOS S ĄJUNGOS AKREDITUOT Ų TRE ČIŲJŲ ŠALI Ų MISIJ Ų PRIVILEGIJOS IR 
IMUNITETAI 
16 straipsnis  
(ex 17 straipsnis)  
Valstyb ė nar ė, kurios teritorijoje yra S ąjungos b ūstin ė, suteikia įprastus diplomatinius imunitetus ir 
privilegijas prie S ąjungos akredituotoms treč iųjų šali ų misijoms.  
VII SKYRIUS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
17 straipsnis  
(ex 18 straipsnis)  
Privilegijos, imunitetai ir lengvatos S ąjungos pareig ūnams ir kitiems tarnautojams yra taikomos tiktai 
Sąjungos labui.  
Kiekviena S ąjungos institucija privalo atšaukti savo pareig ūno ar kito tarnautojo imunitetą, jei, šios 
institucijos nuomone, tokio imuniteto atšaukimas neprieštarauja S ąjungos interesams.  
18 straipsnis  
(ex 19 straipsnis)  
Taikydamos š į Protokol ą, S ąjungos institucijos bendradarbiauja su atitinkamomis suinteresuot ų vals ­
tybi ų nari ų valdžios institucijomis.  
19 straipsnis  
(ex 20 straipsnis)  
11–14 straipsniai ir 17 straipsnis taikomi Europos Vadov ų Tarybos pirmininkui.  
Jie taip pat taikomi Komisijos nariams.  
20 straipsnis  
(ex 21 straipsnis)  
11–14 ir 17 straipsniai Europos S ąjungos Teisingumo Teismo teisė jams, generaliniams advokatams, 
kancleriams ir praneš ėjų pavaduotojams taikomi nepažeidžiant Protokolo d ėl Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnio nuostat ų, susijusi ų su teis ėjų ir generalini ų advokat ų imuni ­
tetu nuo jurisdikcijos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/271
21 straipsnis  
(ex 22 straipsnis)  
Šis Protokolas taip pat taikomas Europos investicij ų bankui, jo organų nariams, personalui ir vals ­
tybi ų nari ų atstovams, dalyvaujantiems Banko veikloje, nepažeidžiant Protokolo d ėl banko statuto 
nuostat ų. 
Be to, Europos investicij ų bankas yra atleidžiamas nuo bet koki ų mokes čių mok ėjimo ar panašaus 
pob ūdžio prievoli ų d ėl bet kokio jo kapitalo padid ėjimo ir nuo įvairi ų formalum ų, kurie gali b ūti su 
tuo susij ę, valstyb ėje, kurioje yra Banko buvein ė. Banko išformavimas ar likvidavimas taip pat negali 
būti apmokestinimo priežastimi. Ir pagaliau pagal Statut ą vykdomai Banko ir jo organ ų veiklai 
netaikomas joks apyvartos mokestis.  
22 straipsnis  
(ex 23 straipsnis)  
Šis Protokolas taip pat taikomas Europos centriniam bankui, jo organ ų nariams ir personalui, 
nepažeidžiant Protokolo d ėl Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 
nuostat ų. 
Be to, Europos centrinis bankas yra atleidžiamas nuo bet kokio apmokestinimo ar panašaus pob ū­
džio prievoli ų kapitalo padid ėjimo atveju ir nuo įvairi ų formalum ų, kurie gali b ūti su tuo susij ę, 
valstyb ėje, kurioje yra banko buvein ė. Šio banko ir jo organ ų veiklai, atliekamai pagal Europos 
centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statut ą, netaikomas joks apyvartos mokestis.LT C 83/272 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 8)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS SUTARTIES 
6 STRAIPSNIO 2 DALIES D ĖL S ĄJUNGOS 
PRISIJUNGIMO PRIE EUROPOS ŽMOGAUS TEISI Ų IR 
PAGRINDINI Ų LAISVI Ų APSAUGOS KONVENCIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje numatytame susitarime d ėl S ąjungos prisijungimo 
prie Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencijos (toliau – Europos konven ­
cijos) numatoma išlaikyti konkreč ius S ąjungos ir S ąjungos teis ės ypatumus, ypa č atsižvelgiant į: 
a) galimo S ąjungos dalyvavimo Europos konvencijos kontrol ės organuose konkre čią tvark ą; 
b) mechanizmus, kurie b ūtini užtikrinant, kad ne valstybi ų nari ų ieškiniai ir asmen ų skundai b ūtų 
deramai pateikiami atitinkamai valstyb ėms nar ėms ir (arba) S ąjungai.  
2 straipsnis  
1 straipsnyje nurodytas susitarimas turi užtikrinti, kad šis prisijungimas nedaryt ų poveikio S ąjungos 
kompetencijai ir S ąjungos institucij ų įgaliojimams. Jis turi užtikrinti, kad jokia jo nuostata nedaryt ų 
poveikio valstybi ų nari ų pad ėčiai Europos konvencijos atžvilgiu, vis ų pirma jos protokolų , pagal jos 
15 straipsn į valstybi ų nari ų patvirtint ų nuo Europos konvencijos nukrypstan čių priemoni ų ir pagal 
jos 57 straipsn į valstybi ų nari ų padaryt ų Europos konvencijos išlyg ų atžvilgiu.  
3 straipsnis  
Jokia 1 straipsnyje nurodyto susitarimo nuostata neturi daryti poveikio Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 344 straipsniui.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/273
PROTOKOLAS (Nr. 9)  
D ĖL TARYBOS SPRENDIMO D ĖL EUROPOS 
SĄJUNGOS SUTARTIES 16 STRAIPSNIO 4 DALIES IR 
SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 
238 STRAIPSNIO 2 DALIES ĮGYVENDINIMO 
2014 M. LAPKRI ČIO 1 D. – 2017 M. KOVO 31 D. 
LAIKOTARPIU IR NUO 2017 M. BALANDŽIO 1 D.  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad patvirtinant Lisabonos sutart į, buvo ypa č svarbu susitarti d ėl Tarybos 
sprendimo d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo 2014 m. lapkri čio 1 d. –2017 m. kovo 31 d. 
laikotarpiu ir nuo 2017 m. balandžio 1 d. (toliau – Sprendimas),  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Vienintelis straipsnis  
Prieš bet kokio projekto, kurio tikslas b ūtų arba iš dalies keisti ar panaikinti Sprendim ą ar kuri ą nors 
jo nuostat ą, arba netiesiogiai pakeisti jo taikymo apimt į ar prasm ę iš dalies kei čiant kit ą S ąjungos 
teis ės akt ą, svarstym ą Taryboje š į projekt ą preliminariai apsvarsto Europos Vadov ų Taryba spr ęsdama 
bendru sutarimu pagal Europos S ąjungos sutarties 15 straipsnio 4 dal į.LT C 83/274 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 10)  
D ĖL NUOLATINIO STRUKT ŪRIZUOTO 
BENDRADARBIAVIMO, NUSTATYTO EUROPOS 
SĄJUNGOS SUTARTIES 42 STRAIPSNYJE  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Europos S ąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dal į ir 46 straipsn į, 
PRIMINDAMOS , kad S ąjunga vykdo bendr ą užsienio ir saugumo politiką , grindžiam ą nuolat did ėjan čiu 
valstybi ų nari ų veiksm ų suart ėjimu;  
PRIMINDAMOS , kad bendra saugumo ir gynybos politika yra bendros užsienio ir saugumo politikos 
neatskiriama dalis; kad ji užtikrina S ąjungos operaciniam veiksnumui reikalingus civilinius ir karinius 
paj ėgumus; kad S ąjunga gali šiais ištekliais naudotis vykdydama Europos S ąjungos sutarties 43 
straipsnyje nurodytas misijas už S ąjungos rib ų, skirtas taikos palaikymui, konflikt ų prevencijai ir 
tarptautinio saugumo stiprinimui pagal Jungtini ų Taut ų Chartijos principus; kad ši ų uždavini ų 
vykdymas remiasi kariniais paj ėgumais, teikiamais pagal princip ą „vieningas paj ėg ų rezervas“;  
PRIMINDAMOS , kad S ąjungos bendra saugumo ir gynybos politik a nepažeidžia tam tikr ų valstybi ų 
nari ų saugumo ir gynybos politikos specifikos;  
PRIMINDAMOS , kad S ąjungos bendra saugumo ir gynybos politika pripaž įsta valstybi ų nari ų, kurios 
mano, kad j ų bendra gynyba yra įgyvendinama Šiaur ės Atlanto sutarties organizacijoje, išliekan čioje 
jos nari ų kolektyvin ės gynybos pagrindu, įsipareigojimus pagal Šiaur ės Atlanto sutart į ir atitinka toje 
strukt ūroje nustatyt ą bendr ą saugumo ir gynybos politik ą; 
ĮSITIKINUSIOS , kad ryžtingesnis S ąjungos vaidmuo saugumo ir gynybos reikaluose prisid ėtų prie 
atnaujinto Atlanto aljanso gyvybingumo, laikantis „Berlin Plus“ susitarim ų; 
BŪDAMOS PASIRYŽUSIOS  užtikrinti, kad S ąjunga gal ėtų visiškai prisiimti savo įsipareigojimus tarptau ­
tin ėje bendruomen ėje;  
PRIPAŽINDAMOS , kad Jungtini ų Taut ų organizacija gali prašyti S ąjungos pagalbos skubiai įgyvendinant 
misijas, kurios vykdomos pagal Jungtini ų Taut ų Chartijos VI ir VII skyrius;  
PRIPAŽINDAMOS , kad saugumo ir gynybos politikos stiprinimas pareikalaus valstybi ų nari ų pastang ų 
paj ėgum ų srityje;  
SUVOKDAMOS , kad naujo etapo Europos saugumo ir gynybos politikos raidoje pradžia reiškia 
ryžtingas atitinkam ų valstybi ų nari ų pastangas;  
PRIMINDAMOS , kad yra svarbu, jog S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo 
politikai visiškai įsitraukt ų į veiklą , susijusi ą su nuolatiniu strukt ūrizuotu bendradarbiavimu;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/275
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Europos S ąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dalyje numatytas nuolatinis strukt ūrizuotas bendradarbia ­
vimas yra atviras visoms valstyb ėms nar ėms, kurios nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo dienos 
įsipareigoja: 
a) intensyviau vystyti savo gynybos paj ėgumus, plėtodamos savo nacionalinius ind ėlius ir tam tikrais 
atvejais dalyvaudamos daugiašal ėse paj ėgose, pagrindin ėse Europos apginklavimo programose ir 
Gynybos paj ėgum ų pl ėtojimo, mokslini ų tyrim ų, įsigijim ų ir ginkluot ės srityje agent ūros (toliau – 
Europos gynybos agent ūra) veikloje, ir  
b) ne v ėliau kaip iki 2010 m. b ūti paj ėgios nacionaliniu lygiu arba kaip daugiašali ų paj ėg ų grupi ų 
sud ėtin ė dalis teikti specializuotus kovinius vienetus, skirtus suplanuotoms misijoms, taktiniu lygiu 
suformuotus kaip taktin ė grup ė su paramos elementais, įskaitant transport ą ir logistik ą, bei 
galinč ius įvykdyti Europos S ąjungos sutarties 43 straipsnyje nurodytas užduotis per 5–30 
dien ų, ypa č reaguojant į Jungtini ų Taut ų Organizacijos prašymus, ir kurie išsilaikyt ų iš pradži ų 
iki 30 dien ų, su galimybe š į laikotarp į prat ęsti bent iki 120 dien ų. 
2 straipsnis  
Siekdamos 1 straipsnyje išd ėstyt ų tikslų , nuolatiniame strukt ūrizuotame bendradarbiavime dalyvau ­
jan čios valstyb ės nar ės įsipareigoja: 
a) įsigaliojus Lisabonos sutar čiai, bendradarbiauti, siekdamos patvirtint ų tiksl ų d ėl išlaid ų gynybos 
investicij ų srityje, ir reguliariai perži ūrėti šiuos tikslus, atsižvelgdamos į saugumo aplink ą ir 
Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus;  
b) kuo labiau tarpusavyje suderinti savo gynybos mechanizmus, vis ų pirma derindamos savo karinių 
poreiki ų nustatym ą, sutelkdamos ir, prireikus, specializuodamos savo gynybos priemones ir paj ė­
gumus, ir skatindamos bendradarbiavimą mokymo ir logistikos srityse;  
c) imtis konkre čių priemoni ų, skirt ų didinti galimybes naudoti savo paj ėgas, j ų tarpusavio s ąveik ą, 
lankstum ą ir dislokavimo galimybes, vis ų pirma nustatydamos su paj ėgumų skyrimu susijusius 
bendrus tikslus, įskaitant galim ą nacionalini ų sprendimų pri ėmimo proced ūrų perži ūrą; 
d) bendradarbiauti, kad užtikrint ų reikalingų priemoni ų „Geb ėjim ų pl ėtot ės mechanizme“ pasteb ė­
tiems tr ūkumams šalinti, įskaitant daugiašalius sprendimo b ūdus, taikym ą, nepažeisdamos šiuo 
atžvilgiu Šiaur ės Atlanto sutarties organizacijos sistemoje prisiimtų įsipareigojim ų;LT C 83/276 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
e) prireikus dalyvauti pl ėtojant pagrindines bendras ar Europos apginklavimo programas Europos 
gynybos agent ūros strukt ūroje. 
3 straipsnis  
Europos gynybos agent ūra prisideda reguliariai vertinant dalyvaujan čių valstybi ų nari ų su geb ėjimais 
susijusius ind ėlius, ypa č įneštus vadovaujantis kriterijais, kurie nustatomi  inter alia  remiantis 2 
straipsniu, ir apie tai praneša ne re čiau kaip kart ą per metus. Į vertinimas gali b ūti pagrindu priimti 
Tarybos rekomendacijas ir sprendimus pagal Europos S ąjungos sutarties 46 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/277
PROTOKOLAS (Nr. 11)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS SUTARTIES 
42 STRAIPSNIO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad b ūtina iki galo į gyvendinti Europos S ąjungos sutarties 42 straipsnio 2 
dalies nuostatas,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad S ąjungos politika, grindžiama 42 straipsniu, nepažeidžia tam tikr ų vals ­
tybi ų nari ų saugumo bei gynybos politikos konkretaus pob ūdžio, gerbia tam tikr ų valstybi ų nari ų, 
manan čių, kad j ų bendr ą gynyb ą įgyvendina NATO, į sipareigojimus pagal Šiaur ės Atlanto sutart į ir 
atitinka šioje strukt ūroje nustatyt ą bendr ą saugumo ir gynybos politik ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Europos S ąjunga kartu su Vakar ų Europos S ąjunga turi parengti tvirtesnio bendradarbiavimo prie ­
mones.LT C 83/278 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 12)  
D ĖL PERVIRŠINIO DEFICITO PROCED ŪROS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  nustatyti perviršinio deficito proced ūros, nurodytos Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 126 straipsnyje, detales,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 2 dalyje nurodytos pamatin ės vert ės yra: 
— 3 % planuojamo arba faktinio bendrojo šalies biudžeto deficito santykis su bendruoju vidaus 
produktu rinkos kainomis;  
— 60 % valstyb ės skolos santykis su bendruoju vidaus produktu rinkos kainomis.  
2 straipsnis  
Min ėtos Sutarties 126 straipsnyje ir šiame Protokole:  
— „bendrasis šalies“ - priklausantis valstyb ės valdymo sektoriams, tai yra centrinei vyriausybei, 
regioninei ar vietos vyriausybei bei socialin ės apsaugos fondams, išskyrus komercines operacijas, 
apibr ėžtas Europos integruot ų ekonomini ų s ąskait ų sistemoje;  
— „biudžeto deficitas“ - tai grynasis skolinimasis, kaip apibrėžta Europos integruot ų ekonomini ų 
sąskait ų sistemoje;  
— „investicijos“ - tai bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, kaip apibr ėžta Europos integruot ų 
ekonomini ų s ąskait ų sistemoje;  
— „skola“ - tai visa bendroji skola nominalia verte met ų pabaigoje ir konsoliduota tarp valstyb ės 
valdymo sektori ų ir j ų viduje, kaip apibr ėžta pirmojoje įtraukoje.  
3 straipsnis  
Nor ėdamos užtikrinti perviršinio deficito proced ūros veiksmingum ą, valstybi ų nari ų vyriausyb ės yra 
atsakingos pagal šią proced ūrą už bendrojo šalies biudžeto deficit ą, kaip apibr ėžta 2 straipsnioLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/279
pirmoje įtraukoje. Valstyb ės nar ės garantuoja, kad nacionalin ės proced ūros biudžeto srityje leist ų 
joms įvykdyti iš Sutar čių kylanč ius savo įsipareigojimus šioje srityje. Valstyb ės nar ės skubiai ir 
reguliariai praneša Komisijai apie savo planuojam ą ir faktin į deficit ą ir savo skolos dyd į. 
4 straipsnis  
Komisija teikia statistinius duomenis, kurie tur ės b ūti naudojami šiam Protokolui taikyti.LT C 83/280 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 13)  
D ĖL KONVERGENCIJOS KRITERIJ Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  nustatyti konvergencijos kriterij ų, kuriais vadovaujasi S ąjunga priimdama sprendimus 
panaikinti išimtis toms valstyb ėms nar ėms, kurioms yra taikomos išimtys, nurodytos Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalyje, detales,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Kain ų stabilumo kriterijus, nurodytas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalies 
pirmoje įtraukoje, reiškia, kad valstyb ės nar ės kain ų stabilumas yra tvarus ir vidutinis infliacijos lygis 
per vienerius metus iki tyrimo neviršija daugiau kaip 1,5 procentinio punkto daugiausia trij ų vals ­
tybi ų nari ų, kuriose kainos yra stabiliausios, infliacijos lygio. Infliacija matuojama taikant vartotoj ų 
kain ų indeksą palyginamuoju pagrindu, atsižvelgiant į nacionalinių apibr ėžimų skirtumus.  
2 straipsnis  
Bendrojo šalies biudžeto pad ėties kriterijus, nurodytas min ėtos Sutarties 140 straipsnio 1 dalies 
antroje įtraukoje, reiškia, kad tyrimo metu valstyb ė nar ė n ėra Tarybos sprendimo pagal min ėtos 
Sutarties 126 straipsnio 6 dal į d ėl perviršinio deficito buvimo atitinkamoje valstybė je nar ėje objektas.  
3 straipsnis  
Dalyvavimo Europos pinig ų sistemos valiutos kurso mechanizme kriterijus, nurodytas min ėtos Sutar ­
ties 140 straipsnio 1 dalies tre čioje įtraukoje, reiškia, kad valstyb ė nar ė laik ėsi normini ų svyravim ų 
rib ų, numatyt ų Europos pinig ų sistemos valiutos kurso mechanizme, be dideli ų nukrypim ų bent 
paskutinius dvejus metus iki tyrimo. Pirmiausia, valstyb ė nar ė negali b ūti nuvertinusi savo valiutos 
dvišalio pagrindinio kurso euro atžvilgiu savo pa čios iniciatyva per t ą pat į laikotarp į. 
4 straipsnis  
Pal ūkan ų norm ų konvergencijos kriterijus, nurodytas min ėtos Sutarties 140 straipsnio 1 dalies 
ketvirtoje įtraukoje, reiškia, kad vieneri ų met ų laikotarpiu iki tyrimo valstyb ės nar ės vidutin ė nominali 
ilgalaiki ų pal ūkan ų norma neviršijo daugiau kaip 2 procentiniais punktais daugiausiaLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/281
trij ų valstybi ų nari ų, kuriose kainos yra stabiliausios, pal ūkan ų normos. Pal ūkan ų normos matuo ­
jamos ilgalaiki ų vyriausyb ės obligacij ų ar palyginam ų vertybini ų popieri ų pagrindu atsižvelgiant į 
nacionalini ų apibr ėžimų skirtumus.  
5 straipsnis  
Komisija teikia statistinius duomenis, kurie tur ės b ūti naudojami šiam Protokolui taikyti.  
6 straipsnis  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ar atitinkamai 
ECB, ir Ekonomikos ir finans ų komitetu, vieningai priima atitinkamas nuostatas, kad nustatyt ų 
konvergencijos kriterij ų, nurodyt ų min ėtos Sutarties 140 straipsnyje, kuriais bus pakeistas šis Proto ­
kolas, detales.LT C 83/282 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 14)  
D ĖL EURO GRUP ĖS 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  sudaryti s ąlygas intensyvesniam ekonomikos augimui Europos S ąjungoje ir tuo tikslu 
pl ėtoti vis glaudesn į ekonomin ės politikos koordinavim ą euro zonoje,  
SUVOKDAMOS  poreik į nustatyti ypatingas s ąlygas tvirtesniam dialogui tarp valstybi ų nari ų, kuri ų 
valiuta yra euro, kol euro taps vis ų S ąjungos valstybi ų nari ų valiuta,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, ministrai susitinka neformaliai. Tokie susitikimai rengiami 
prireikus aptarti klausimus, susijusius su konkre čiais įsipareigojimais, kuriuos jie kartu prisiima 
bendros valiutos atžvilgiu. Susitikimuose dalyvauja Komisija. Tokiuose susitikimuose, kuriuos rengia 
ministr ų, atsaking ų už valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, finans ų srit į, atstovai ir Komisijos 
atstovai, kvie čiamas dalyvauti Europos centrinis bankas.  
2 straipsnis  
Valstybi ų nari ų, kuri ų valiuta yra euro, ministrai bals ų dauguma renka pirminink ą dvej ų su puse met ų 
kadencijai.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/283
PROTOKOLAS (Nr. 15)  
D ĖL TAM TIKR Ų SU JUNGTINE DIDŽIOSIOS 
BRITANIJOS IR ŠIAUR ĖS AIRIJOS KARALYSTE 
SUSIJUSI Ų NUOSTAT Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRIPAŽINDAMOS,  kad Jungtin ė Karalyst ė neprivalo ar ne įsipareigoja įvesti eur ą be atskiro savo Vyriau ­
syb ės ir Parlamento sprendimo tai daryti,  
ATSIŽVELGIANT  į tai, kad 1996 m. spalio 16 d. ir 1997 m. spalio 30 d. Jungtin ės Karalyst ės Vyriau ­
syb ė praneš ė Tarybai apie savo ketinim ą nedalyvauti Ekonomin ės ir pinig ų s ąjungos tre čiajame etape,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Jungtinės Karalyst ės Vyriausyb ės praktik ą finansuoti savo skolinimosi poreik į 
parduodant skol ą priva čiam sektoriui,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1. Jei Jungtin ė Karalyst ė nepraneša Tarybai, kad ji ketina įvesti eur ą, ji n ėra įpareigota tai daryti.  
2. Atsižvelgiant į 1996 m. spalio 16 d. ir 1997 m. spalio 30 d. Tarybai pateikt ą Jungtinė s Karalyst ės 
Vyriausyb ės pranešim ą, Jungtinei Karalystei taikomos 8–10 dalys.  
3. Jungtinė Karalyst ė išlaiko savo įgaliojimus pinig ų politikos srityje pagal nacionalin ę teis ę. 
4. Jungtinei Karalystei netaikoma Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 119 straipsnio antroji 
pastraipa, 126 straipsnio 1, 9 ir 11 dalys, 127 straipsnio 1–5 dalys, 128 straipsnis, 130, 131, 
132, 133, 138 straipsniai ir 140 straipsnio 3 dalis, 219 straipsnis, 282 straipsnio 2 dalis, išskyrus 
jos pirm ą ir paskutin į sakinius, 282 straipsnio 5 dalis ir 283 straipsnis. Jungtinei Karalystei netaikoma 
Sutarties 121 straipsnio 2 dalis d ėl ekonomin ės politikos bendr ų gairi ų dali ų, kurios paprastai 
susijusios su euro zona, pri ėmimo. Šiose nuostatose nuorodos į S ąjung ą ar valstybes nares neapima 
Jungtinės Karalyst ės, o nuorodos į nacionalinius centrinius bankus neapima Anglijos banko.  
5. Jungtinė Karalyst ė stengiasi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.  
Jungtinei Karalystei toliau taikoma Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 143 ir 144 straipsniai. 
134 straipsnio 4 dalis ir 142 straipsnis taikomi Jungtinei Karalystei taip, lyg jai b ūtų taikoma išimtis.LT C 83/284 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
6. Jungtinė s Karalyst ės balsavimo teis ės sustabdomos d ėl Tarybos akt ų, nurodyt ų 4 dalyje išvardy ­
tuose straipsniuose ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 139 straipsnio 4 dalies pirmojoje 
pastraipoje nurodytais atvejais. Šiuo tikslu taikoma min ėtos Sutarties 139 straipsnio 4 dalies antroji 
pastraipa. 
Jungtin ė Karalystė taip pat neturi teis ės dalyvauti skiriant ECB pirminink ą, pirmininko pavaduotoj ą ir 
kitus Vykdomosios valdybos narius pagal min ėtos Sutarties 283 straipsnio 2 dalies antr ąją pastraip ą. 
7. Jungtinei Karalystei netaikomi Protokolo d ėl Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos cent ­
rinio banko statuto („Statuto“) 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26, 
27, 30, 31, 32, 33, 34 ir 49 straipsniai.  
Šiuose straipsniuose nuorodos į S ąjung ą ar valstybes nares neapima Jungtin ės Karalyst ės, o nuorodos 
į nacionalinius centrinius bankus ar dalininkus neapima Anglijos banko.  
Statuto 10.3 ir 30.2 straipsniuose nuorodos į „pasirašyt ą ECB kapital ą“ nereiškia Anglijos banko 
pasirašytojo kapitalo.  
8. Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 141 straipsnio 1 dalis ir Statuto 43–47 straipsniai galioja 
nepaisant to, ar yra ar n ėra koki ų nors valstybi ų nari ų, kurioms taikoma išimtis laikantis ši ų pakei ­
tim ų: 
a) nuorodos 43 straipsnyje į ECB ir EPI uždavinius apima tuos uždavinius, kurie vis dar tur ės b ūti 
atlikti įvedus eur ą d ėl bet kokio Jungtin ės Karalyst ės sprendimo ne įvesti euro;  
b) be 46 straipsnyje nurodyt ų uždavini ų ECB taip pat teikia patarimus ir prisideda prie kiekvieno 
Tarybos sprendimo dėl Jungtinės Karalyst ės, priimamo pagal 9 dalies a ir c papunk čius, paren ­
gimo; 
c) Anglijos bankas apmoka savo pasirašytą ECB kapital ą, kaip įnašą , skirt ą prisid ėti prie ECB veiklos 
išlaid ų tuo pa čiu pagrindu, kaip ir valstybių nari ų, kurioms taikoma išimtis, nacionaliniai centriniai 
bankai.  
9. Jungtinė Karalyst ė gali bet kuriuo metu pranešti apie savo ketinim ą įvesti eur ą. Tuo atveju:  
a) Jungtinė Karalyst ė turi teis ę įvesti eur ą tik tuomet, jei ji tenkina b ūtinas s ąlygas. Taryba, veikdama 
pagal Jungtinės Karalyst ės prašym ą ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 ir 2 
dalyse nustatytomis s ąlygomis ir tvarka, sprendžia, ar ji atitinka b ūtinas s ąlygas;  
b) Anglijos bankas apmoka savo pasirašyt ąjį kapital ą, perveda į ECB užsienio atsargas ir prisideda 
prie jo atsarg ų, tuo pa čiu pagrindu, kaip ir kiekvienos valstyb ės nar ės, kuriai išimtis panaikinta, 
nacionalinis centrinis bankas;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/285
c) Taryba, veikdama min ėtos Sutarties 140 straipsnio 3 dalyje nustatytomis s ąlygomis ir tvarka, 
priima visus kitus b ūtinus sprendimus, leidžian čius Jungtinei Karalystei įvesti eur ą. 
Jei Jungtinė Karalyst ė įveda eur ą pagal šio Protokolo nuostatas, nustoja galioti 3–8 dalys.  
10. Nepaisydama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 123 straipsnio bei Statuto 21 straipsnio 1 
dalies, Jungtin ės Karalyst ės Vyriausyb ė gali išlaikyti savo „ Ways and Means “ galimyb ę Anglijos banke, 
jei ir iki tol, kol Jungtin ė Karalyst ė ne įveda euro.LT C 83/286 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 16)  
D ĖL TAM TIKR Ų SU DANIJA SUSIJUSI Ų NUOSTAT Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Danijos Konstitucijoje yra nuostatos, kurios gali reikšti referendumo 
rengim ą Danijoje prieš šiai valstybei atsisakant jai taikom ų išlyg ų, 
ATSIŽVELGIANT  į tai, kad 1993 m. lapkri čio 3 d. Danijos Karalyst ės Vyriausyb ė praneš ė Tarybai apie 
savo ketinim ą nedalyvauti Ekonomin ės ir pinig ų s ąjungos tre čiajame etape,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1. Atsižvelgiant į 1993 m. lapkri čio 3 d. Danijos Karalyst ės Vyriausyb ės Tarybai pateikt ą pranešim ą, 
Danijai taikomos išlygos. Išlyga reiškia, kad Danijai yra taikomi visi Sutar čių ir ECBS ir ECB statuto 
straipsniai bei nuostatos d ėl išimties taikymo.  
2. Išlygai panaikinti Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnyje nurodyta proced ūra 
pradedama tik Danijos prašymu.  
3. Jei išlyga panaikinama, šio Protokolo nuostatos nustoja galioti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/287
PROTOKOLAS (Nr. 17)  
D ĖL DANIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikras su Danija susijusias konkre čias problemas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Protokolo d ėl Europos centrini ų bank ų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 14 straipsnio 
nuostatos nepažeidžia Danijos nacionalinio banko teis ės atlikti esamus uždavinius, susijusius su tomis 
Danijos Karalyst ės dalimis, kurios n ėra S ąjungos dalis.LT C 83/288 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 18)  
D ĖL PRANC ŪZIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYSS,  
NOR ĖDAMOS  atsižvelgti į ypating ą su Pranc ūzija susijus į klausim ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Pranc ūzija pasiliks privilegij ą vykdyti pinig ų emisij ą Naujojoje Kaledonijoje, Pranc ūzijos Polinezijoje 
bei Volyje ir Fut ūnoje jos nacionalini ų įstatym ų nustatytomis s ąlygomis, ir vienintel ė tur ės teis ę 
nustatyti CFP franko paritet ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/289
PROTOKOLAS (Nr. 19)  
D ĖL Į EUROPOS S ĄJUNGOS SISTEM Ą INTEGRUOTOS ŠENGENO  
ACQUIS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PAŽYM ĖDAMOS , kad susitarimai, kuriuos 1985 m. birželio 14 d. ir 1990 m. birželio 19 d. Šengene 
pasirašė kai kurios Europos S ąjungos valstyb ės nar ės, d ėl laipsniško j ų bendr ų sien ų kontrol ės 
panaikinimo, taip pat susij ę susitarimai bei taisykl ės, priimti remiantis šiais susitarimais, 1997 m. 
spalio 2 d. Amsterdamo sutartimi buvo integruoti į Europos S ąjungos sistem ą, 
NOR ĖDAMOS  išlaikyti toki ą Šengeno  acquis , kokia buvo pl ėtojama įsigaliojus Amsterdamo sutar čiai, ir 
pl ėtoti ši ą acquis , siekiant prisid ėti įgyvendinant tiksl ą, kuriuo S ąjungos pilie čiams si ūloma vidaus 
sien ų neturinti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ė, 
ATSIŽVELGDAMOS  į ypating ą Danijos pozicij ą, 
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Airija ir Jungtin ė Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė neda ­
lyvauja įgyvendinant visas Šengeno  acquis  nuostatas; atsižvelgdamos į tai, kad reik ėtų sudaryti s ąlygas 
šioms valstyb ėms nar ėms pripažinti visas kitas šios  acquis  nuostatas arba dalį j ų, 
PRIPAŽINDAMOS , kad d ėl to b ūtina pasinaudoti Sutar čių nuostatomis, susijusiomis su glaudesniu 
bendradarbiavimu tarp kai kuri ų valstybi ų nari ų, 
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad b ūtina palaikyti ypatingus santykius su Islandijos Respublika ir Norvegijos 
Karalyste, nes abi valstyb ės, o taip pat ir Europos S ąjungos šiaur ės valstyb ės, yra įsipareigojusios 
laikytis Šiaur ės šali ų pas ų s ąjungos nuostat ų, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Belgijos Karalyst ė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalyst ė, Vokietijos Federacin ė 
Respublika, Estijos Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalyst ė, Pranc ūzijos Respublika, 
Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo 
Didžioji Hercogyst ė, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Nyderland ų Karalyst ė, Austrijos 
Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slov ėnijos Respublika, Slovakijos 
Respublika, Suomijos Respublika ir Švedijos Karalyst ė yra įgaliojamos glaudžiau tarpusavyje bendra ­
darbiauti tose srityse, kurias apima Tarybos nustatytos Šengeno  acquis  sudaran čios nuostatos. Šis 
bendradarbiavimas turi vykti Europos S ąjungos teisin ės ir institucin ės sistemos pagrindu, gerbiant 
Sutar čių atitinkamas nuostatas.LT C 83/290 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
2 straipsnis  
Šengeno  acquis  taikoma 1 straipsnyje nurodytoms valstyb ėms nar ėms, nepažeidžiant 2003 m. balan ­
džio 16 d. Stojimo akto 3 straipsnio ir 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo akto 4 straipsnio. Taryba 
pakeis Šengeno susitarimais įsteigt ą Vykdom ąjį komitetą . 
3 straipsnis  
Danijos dalyvavim ą patvirtinant Šengeno  acquis  pl ėtojimo priemones, taip pat ši ų priemoni ų įgyven ­
dinim ą ir j ų taikym ą Danijai reglamentuoja atitinkamos Protokolo d ėl Danijos pozicijos nuostatos.  
4 straipsnis  
Airija ir Jungtin ė Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė gali bet kada paprašyti dalyvauti 
taikant kai kurias arba visas Šengeno  acquis  nuostatas.  
Taryba vieningu 1 straipsnyje minim ų nari ų bei atitinkamos valstyb ės vyriausyb ės atstovo pritarimu 
priima sprendim ą d ėl prašymo. 
5 straipsnis  
1. Šengeno  acquis  grindžiamiems pasi ūlymams ir iniciatyvoms taikomos atitinkamos Sutar čių 
nuostatos.  
Tod ėl tuo atveju, kai Airija ar Jungtin ė Karalyst ė per atitinkam ą laikotarp į raštu nepraneša Tarybai, 
jog pageidauja dalyvauti priimant teisė s akt ą, laikoma, kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
329 straipsnyje nurodyti įgaliojimai yra suteikti 1 straipsnyje nurodytoms valstyb ėms nar ėms ir 
Airijai ar Jungtinei Karalystei, kai kuri nors iš j ų pageidauja dalyvauti vykdant bendradarbiavim ą 
atitinkamoje srityje.  
2. Kai laikoma, kad Airija ar Jungtin ė Karalystė pateikė pranešim ą laikydamasi sprendimo pagal 4 
straipsn į, nepaisant to ji gali per 3 m ėnesius raštu pranešti Tarybai, kad nepageidauja dalyvauti 
įgyvendinant tok į pasi ūlym ą ar iniciatyv ą. Tuo atveju Airija ar Jungtin ė Karalyst ė nedalyvauja j į 
priimant. Gavus pastar ąjį pranešim ą Šengeno  acquis  grindžiamos priemon ės pri ėmimo proced ūra 
sustabdoma, kol pasibaigia 3 ar 4 dalyje išd ėstyta proced ūra arba kol bet kuriuo tos proced ūros 
metu neatsiimamas tas pranešimas.  
3. Valstyb ėms nar ėms, pateikusioms 2 dalyje nurodyt ą pranešim ą, nuo si ūlomos priemon ės įsiga ­
liojimo dienos joks Tarybos pagal 4 straipsn į priimtas sprendimas nebetaikomas tokiu mastu, kokiu 
Taryba mano esant b ūtina ir laikantis s ąlyg ų, kurias, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota 
bals ų dauguma priimtame sprendime nustato Taryba. Tas sprendimas priimamas laikantis ši ų krite ­
rij ų: Taryba siekia išlaikyti kuo platesn į atitinkamos valstyb ės nar ės dalyvavim ą nedarant didel ės 
įtakos įvairi ų Šengeno  acquis  dali ų praktiniam taikymui, tuo pat metu laikantis j ųLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/291
nuoseklumo. Komisija pateikia savo pasi ūlym ą kuo grei čiau po 2 dalyje nurodyto pranešimo gavimo. 
Taryba per keturis m ėnesius nuo Komisijos pasi ūlymo pateikimo priima sprendim ą, prireikus sušauk ­
dama du pos ėdžius iš eil ės. 
4. Jei pasibaigus keturi ų m ėnesi ų laikotarpiui Taryba n ėra pri ėmusi sprendimo, valstyb ė nar ė gali 
nedelsdama prašyti perduoti š į klausim ą spr ęsti Europos Vadov ų Tarybai. Tuo atveju kitame susiti ­
kime Europos Vadov ų Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma priima 
sprendimą laikydamasi 3 dalyje nurodyt ų kriterij ų. 
5. Jei iki 3 ar 4 dalyje išd ėstytos proced ūros pabaigos Taryba arba tam tikru atveju Europos 
Vadov ų Taryba nepriima sprendimo, Šengeno  acquis  grindžiamos priemon ės pri ėmimo proced ūros 
sustabdymas baigiamas. Jei min ėta priemon ė v ėliau priimama, bet kuris pagal 4 straipsn į Tarybos 
priimtas sprendimas nuo tos priemon ės įsigaliojimo dienos nebetaikomas atitinkamai valstybei narei 
tokiu mastu ir tokiomis s ąlygomis, kurias nustato Komisija, nebent min ėta valstyb ė nar ė iki prie ­
mon ės pri ėmimo dienos atsiimt ų 2 dalyje nurodytą pranešim ą. Komisija priima sprendim ą iki šios 
priemon ės pri ėmimo dienos. Priimdama sprendim ą Komisija laikosi 3 dalyje nurodyt ų kriterij ų. 
6 straipsnis  
Islandijos Respublika ir Norvegijos Karalyst ė yra susijusios su Šengeno  acquis  įgyvendinimu ir tolesne 
pl ėtra. Šiuo tikslu Taryba vieningu 1 straipsnyje minim ų nari ų pritarimu pasirašys su šiomis valsty ­
bėmis susitarim ą, kuriame bus numatytos atitinkamos proced ūros. Į š į susitarim ą bus įtrauktos 
nuostatos d ėl Islandijos ir Norvegijos įnašų , susijusi ų su bet kuriais šio Protokolo įgyvendinimo 
finansiniais padariniais.  
Taryba, spr ęsdama vieningai, su Islandija ir Norvegija pasirašys atskir ą susitarim ą d ėl teisi ų ir į sipa ­
reigojim ų tarp Airijos bei Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės, atstovaujan čių 
vienai sutarties šaliai, ir Islandijos bei Norvegijos, atstovaujan čių kitai sutarties šaliai, vykdom ų tose 
Šengeno  acquis  srityse, kurios taikomos šioms valstyb ėms.  
7 straipsnis  
Dėl deryb ų, susijusi ų su nauj ų valstybi ų nari ų pri ėmimu į Europos S ąjung ą, Šengeno  acquis  ir tolesn ės 
priemon ės, kuri ų institucijos imsis jo taikymo srityje, yra laikoma  acquis , kur į visos valstyb ės kandi ­
datės turi visiškai pripažinti.LT C 83/292 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 20)  
D ĖL SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 
26 STRAIPSNIO TAM TIKR Ų ASPEKT Ų TAIKYMO 
JUNGTINEI KARALYSTEI IR AIRIJAI  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikrus klausimus, susijusius su Jungtine Karalyste ir Airija,  
ATSIŽVELGDAMOS  į daug met ų galiojan čius specialius kelioni ų susitarimus tarp Jungtin ės Karalyst ės ir 
Airijos,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Nepaisant to, kas pasakyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, visų kit ų 
šios Sutarties ar Europos S ąjungos sutarties nuostat ų, vis ų priemoni ų, nustatyt ų remiantis šiomis 
Sutartimis, arba vis ų tarptautini ų susitarim ų, kuriuos sudar ė S ąjunga arba S ąjunga ir jos valstyb ės 
nar ės su viena ar keliomis tre čiosiomis valstyb ėmis, Jungtin ė Karalystė  turi teis ę prie savo sien ų su 
kitomis valstyb ėmis nar ėmis asmenims, norintiems įvažiuoti į Jungtinė s Karalyst ės teritorij ą, taikyti 
tokias kontrol ės priemones, kokios, jos nuomone, yra b ūtinos įgyvendinti šiems tikslams:  
a) patikrinti valstybi ų nari ų pilie čių ir j ų išlaikom ų asmen ų, kurie naudojasi S ąjungos teis ės akt ų 
suteiktomis teisė mis, taip pat kit ų valstybi ų pilie čių, kuriems šios teisės suteikiamos pagal Jungtin ę 
Karalyst ę įpareigojant į susitarim ą, teis ę įvažiuoti į Jungtinę Karalyst ę; ir  
b) nuspr ęsti, ar išduoti kitiems asmenims leidim ą įvažiuoti į Jungtin ę Karalyst ę. 
Tai, kas pasakyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, taip pat šios 
Sutarties ar Europos S ąjungos sutarties nuostatos arba bet kurios priemon ės, nustatytos pagal šias 
Sutartis, nepažeidžia Jungtin ės Karalyst ės teis ės nustatyti arba taikyti nurodytas kontrol ės priemones. 
Šiame straipsnyje pateikiamos Jungtin ės Karalyst ės nuorodos taikomos ir toms teritorijoms, kuri ų 
užsienio reikalus tvarko Jungtin ė Karalyst ė. 
2 straipsnis  
Jungtin ė Karalyst ė ir Airija gali toliau tartis d ėl asmen ų jud ėjimo tarp j ų teritorij ų („bendroje kelionių 
erdv ėje“), kartu gerbdamos šio Protokolo 1 straipsnio pirmosios pastraipos a punkte nurodyt ų 
asmen ų teises. Tod ėl tol, kol jos laikosi šių susitarim ų, šio protokolo 1 straipsnio nuostatos AirijaiLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/293
taikomos tokiomis pa čiomis są lygomis, kaip ir Jungtinei Karalystei. Tai, kas pasakyta Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, šios Sutarties ir Europos S ąjungos sutarties 
nuostatos arba pagal šias Sutartis nustatytos priemon ės šiems susitarimams neturi jokios į takos. 
3 straipsnis  
Kitos valstyb ės nar ės turi teis ę prie savo sien ų ar visose įvažiavimo į j ų teritorijas vietose asmenims, 
norintiems įvažiuoti į j ų teritorij ą iš Jungtin ės Karalyst ės ar kit ų teritorij ų, kuri ų užsienio reikalus 
tvarko Jungtin ė Karalyst ė, arba iš Airijos, kol Airijai bus taikomos 1 straipsnio nuostatos, taikyti 
tokias kontrol ės priemones, kokios taikomos įgyvendinant šio Protokolo 1 straipsnyje nurodytus 
tikslus.  
Tai, kas pasakyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 ir 77 straipsniuose, šios Sutarties ar 
Europos S ąjungos sutarties nuostatose arba kitose priemon ėse, nustatytose pagal šias Sutartis, nepa ­ 
žeidžia kitų valstybi ų teis ės nustatyti arba taikyti nurodytas kontrol ės priemones.LT C 83/294 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 21)  
D ĖL JUNGTIN ĖS KARALYST ĖS IR AIRIJOS POZICIJOS D ĖL LAISV ĖS, 
SAUGUMO IR TEISINGUMO ERDV ĖS 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikrus klausimus, susijusius su Jungtine Karalyste ir Airija,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Protokol ą d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 26 straipsnio tam tikr ų 
aspekt ų taikymo Jungtinei Karalystei ir Airijai,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Laikydamosi 3 straipsnio nuostatų , Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja Tarybos darbe nustatant 
priemones, si ūlomas pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į. Tarybos 
sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos nari ų, išskyrus Jungtin ės Karalyst ės 
ir Airijos Vyriausybi ų atstov ų, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į. 
2 straipsnis  
Dėl 1 straipsnio ir laikantis 3, 4 ir 6 straipsni ų jokios Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III 
dalies V antraštin ės dalies nuostatos, jokia pagal ši ą antraštin ę dal į nustatyta priemon ė ir jokia 
Sąjungos pagal ši ą antraštin ę dal į sudaryt ų tarptautini ų sutar čių nuostata nei jokie Europos S ąjungos 
Teisingumo Teismo sprendimai, aiškinantys šias nuostatas ar priemones, n ėra privalomi arba taikomi 
Jungtinei Karalystei ar Airijai; min ėtos nuostatos, priemon ės ir sprendimai neturi jokios įtakos ši ų 
valstybi ų kompetencijai, teis ėms bei įsipareigojimams; taip pat šios nuostatos, priemon ės ar spren ­
dimai, taikomi Jungtinei Karalystei ar Airijai, neturi jokios įtakos  acquis communautaire ar S ąjungos  
acquis  ir n ėra S ąjungos teis ės dalis.  
3 straipsnis  
1. Per tris m ėnesius nuo pasi ūlymo ar iniciatyvos pateikimo Tarybai pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į Jungtin ė Karalyst ė ar Airija gali raštu pranešti Tarybos 
pirmininkui apie savo pageidavim ą dalyvauti nustatant ir taikant bet kuri ą iš pasi ūlyt ų priemoni ų, ir 
po to ši valstyb ė tur ės teis ę tai daryti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/295
Tarybos sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos nari ų, išskyrus nario, 
nepateikusio tokio pranešimo, pritarimas. Pagal ši ą dal į nustatytos priemon ės privalomos visoms 
valstybėms nar ėms, dalyvavusioms priimant š į sprendimą . 
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 70 straipsn į priimtomis priemon ėmis nustatomos 
Jungtinės Karalyst ės ir Airijos dalyvavimo s ąlygos atliekant min ėtos Sutarties III dalies V antraštinei 
daliai priklausan čių sri čių įvertinimus.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į. 
2. Jeigu po atitinkamo laikotarpio ne įmanoma nustatyti 1 dalyje nurodytos priemon ės dalyvaujant 
Jungtinei Karalystei ar Airijai, Taryba gali priimti sprendim ą pagal 1 straipsn į be Jungtin ės Karalyst ės 
ar Airijos. Šiuo atveju taikomos 2 straipsnio nuostatos.  
4 straipsnis  
Tarybai pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į nustač ius priemon ę, 
Jungtinė Karalyst ė ar Airija gali bet kada pranešti Tarybai ir Komisijai apie savo ketinim ą pripažinti 
šias priemones. Šiuo atveju Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 331 straipsnio 1 dalyje nustatyta 
tvarka taikoma  mutatis mutandis . 
4a straipsnis  
1. Jungtin ės Karalyst ės ir Airijos atveju šio protokolo nuostatos taip pat taikomos priemon ėms, 
siūlomoms ar priimtoms pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į, iš 
dalies kei čian čioms galiojan čią priemon ę, kuri joms yra privaloma.  
2. Ta čiau tais atvejais, kai Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nusprendžia, kad d ėl Jungtinė s 
Karalystė s ar Airijos nedalyvavimo priimant ir taikant iš dalies keist ą galiojan čią priemon ę jos prak ­
tiškai ne įmanoma taikyti kitoms valstyb ėms nar ėms ar S ąjungai, ji gali paraginti jas pateikti prane ­ 
šim ą pagal 3 ar 4 straipsn į. Pagal 3 straipsn į tolesnis dviej ų m ėnesi ų laikotarpis prasideda nuo tokio 
Tarybos sprendimo pri ėmimo dienos.  
Jei pasibaigus tam dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui nuo Tarybos sprendimo pri ėmimo Jungtin ė Karalyst ė 
ar Airija nepateikia pranešimo pagal 3 ar 4 straipsn į, galiojanti priemon ė tampa joms nebeprivaloma 
ir netaikoma, nebent atitinkama valstyb ė nar ė iki iš dalies kei čian čios priemon ės įsigaliojimo dienos 
pateikt ų pranešim ą pagal 4 straipsn į. Ji įsigalioja nuo iš dalies kei čian čios priemon ės įsigaliojimo 
dienos arba pasibaigus dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui, atsižvelgiant į tai, kuri data yra v ėlesn ė.LT C 83/296 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Pagal ši ą dal į Taryba, nuodugniai išnagrin ėjusi š į klausim ą, priima sprendim ą valstybi ų nari ų, daly ­
vaujan čių arba dalyvavusi ų priimant iš dalies keič ian čią priemon ę, atstov ų kvalifikuota bals ų 
dauguma. Tarybos kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma gali nuspr ęsti, kad Jung ­
tin ė Karalyst ė ar Airija prisiima tiesiogines finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, kurios b ūtinai ir neiš ­
vengiamai patiriamos joms nustojus dalyvauti taikant galiojan čią priemon ę. 
4. Šis straipsnis nepažeidžia 4 straipsnio.  
5 straipsnis  
Valstyb ė nar ė, kuri n ėra įpareigota priemon ės pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies 
V antraštin ę dal į, neatsako už šios priemon ės finansinius padarinius, išskyrus administracines išlaidas, 
kurias patiria institucijos, jei visi Tarybos nariai, pasikonsultav ę su Europos Parlamentu, vieningai 
nenusprendžia kitaip.  
6 straipsnis  
Jeigu šiame Protokole nurodytais atvejais Jungtin ė Karalyst ė ar Airija yra įpareigotos Tarybos pagal 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į nustatytos priemon ės, šiai valstybei 
dėl min ėtos priemon ės taikomos atitinkamos Sutar čių nuostatos.  
6a straipsnis  
Jungtin ė Karalyst ė ar Airija ne įpareigojama laikytis taisykli ų, nustatyt ų remiantis Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 16 straipsniu d ėl asmens duomen ų tvarkymo, kur į atlieka valstyb ės nar ės vykdy ­
damos veikl ą, kuriai taikomi min ėtos Sutarties III dalies V antraštin ės dalies 4 arba 5 skyriai, tais 
atvejais, kai Jungtin ė Karalyst ė ar Airija ne įpareigojama laikytis S ąjungos taisykli ų, reglamentuojan čių 
teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ar policijos bendradarbiavimo, kur į vykdant turi 
būti laikomasi pagal 16 straipsn į nustatyt ų nuostat ų, formas.  
7 straipsnis  
3, 4 ir 4a straipsniai nepažeidžia Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos Šengeno  
acquis . 
8 straipsnis  
Airija gali Tarybai raštu pranešti, jog ji nebenori, kad jai b ūtų taikomos šio Protokolo s ąlygos. Šiuo 
atveju Airijai bus taikomos įprastin ės Sutar čių nuostatos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/297
9 straipsnis  
Airijos atveju protokolas netaikomas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 straipsniui.LT C 83/298 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 22)  
D ĖL DANIJOS POZICIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRIMINDAMOS  1992 m. gruodžio 12 d. Edinburge per Europos Vadov ų Tarybos susitikim ą priimt ą 
valstybi ų ar vyriausybi ų vadov ų sprendim ą d ėl tam tikr ų su Europos S ąjungos sutartimi susijusi ų 
problem ų, kurias nurod ė Danija,  
PAŽYM ĖDAMOS  Edinburgo sprendime išd ėstyt ą Danijos pozicij ą d ėl pilietyb ės, Ekonomin ės ir valiut ų 
sąjungos, gynybos politikos, teisingumo ir vidaus reikal ų, 
SUVOKDAMOS , kad iš Edinburgo sprendimo kilusio teisinio režimo t ęsimas pagal Sutartis labai apribos 
Danijos dalyvavim ą svarbiose S ąjungos bendradarbiavimo srityse ir kad S ąjungos interesams geriausia 
būtų užtikrinti  acquis  vientisum ą laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ėje, 
Tod ėl SIEKDAMOS  sukurti teisin ę sistem ą, suteiksian čią Danijai galimyb ę dalyvauti priimant pagal 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į si ūlomas priemones ir palankiai 
vertindamos Danijos ketinim ą, kai tai įmanoma, pasinaudoti šia galimybe pagal savo konstitucinius 
reikalavimus,  
PAŽYM ĖDAMOS , kad Danija netrukdys kitoms valstyb ėms nar ėms toliau pl ėtoti bendradarbiavim ą d ėl 
priemoni ų, kurios n ėra Danijai privalomos,  
ATSIŽVELGDAMOS  į Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos Šengeno  acquis 3 straipsn į, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
I DALIS  
1 straipsnis  
Danija nedalyvauja Tarybos darbe nustatant priemones pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
III dalies V antraštin ę dal į. Tarybos sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos 
nari ų, išskyrus Danijos Vyriausyb ės atstovo, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/299
2 straipsnis  
Danijai n ėra privalomos ar taikomos jokios Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V 
antraštin ės dalies nuostatos, jokia pagal ši ą antraštin ę dal į priimta priemon ė, jokia pagal ši ą antraštin ę 
dal į S ąjungos sudaryto tarptautinio susitarimo nuostata ir joks Europos S ąjungos Teisingumo Teismo 
sprendimas, aiškinantis bet kurią toki ą nuostat ą ar priemon ę arba bet kuri ą pagal t ą antraštin ę dal į 
pakeist ą ar keistiną priemon ę. Tokia nuostata, priemon ė ar sprendimas jokiu b ūdu neturi įtakos 
Danijos kompetencijai, teisėms ir pareigoms. Tokia nuostata, priemon ė ar sprendimas jokiu b ūdu 
neturi įtakos Bendrijos ar S ąjungos  acquis  ir n ėra S ąjungos teis ės dalis, kai jie taikomi Danijai. Vis ų 
pirma S ąjungos teis ės aktai policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, 
priimti iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kurie yra iš dalies keisti, Danijai teb ėra privalomi ir 
taikomi nepakeisti.  
2a straipsnis  
Šio Protokolo 2 straipsnis taip pat taikomas taisykl ėms, nustatytoms remiantis Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 16 straipsniu d ėl asmens duomen ų tvarkymo, kur į atlieka valstyb ės nar ės vykdy ­
damos veikl ą, kuriai taikomi min ėtos Sutarties III dalies V antraštin ės dalies 4 arba 5 skyriai.  
3 straipsnis  
Danija neatsako už 1 straipsnyje nurodyt ų priemoni ų finansinius padarinius, išskyrus institucijų 
patiriamas administracines išlaidas.  
4 straipsnis  
1. Tarybai patvirtinus priemon ę d ėl pasi ūlymo ar iniciatyvos, pateiktos Šengeno pagrindu, ir 
susijusi ą su šia dalimi, Danija per šešis m ėnesius turi nusp ęsti, ar ji įtrauks šią priemon ę į savo 
nacionalin ę teis ę. Jeigu ji nusprendžia taip padaryti, ši priemon ė tarp Danijos ir kit ų šia priemone 
įpareigot ų valstybi ų nari ų sukuria tarptautin ės teis ės įsipareigojim ą. 
2. Jeigu Danija nutaria nevykdyti 1 dalyje nurodytos Tarybos priemon ės, įpareigotos ta priemone 
valstybės nar ės ir Danija apsvarstys deramas priemones, kuri ų reikia imtis.  
II DALIS  
5 straipsnis  
Kalbant apie priemones, kurias Taryba nustat ė Europos S ąjungos sutarties 26 straipsnio 1 dalies, 42 
straipsnio ir 43–46 straipsni ų taikymo srityje, Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba 
susijusi ų S ąjungos sprendim ų bei veiksm ų. Todėl Danija nedalyvauja priimant šiuos sprendimus.LT C 83/300 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Danija netrukdo kitoms valstyb ėms nar ėms toliau pl ėtoti savo bendradarbiavim ą šioje srityje. Danija 
nėra įpareigota prisid ėti prie veiklos išlaid ų, susijusi ų su nurodytomis priemon ėmis, apmok ėjimo ir 
nėra įpareigota S ąjungai leisti naudotis kariniais paj ėgumais.  
Tarybos aktams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas Tarybos nari ų, išskyrus Danijos Vyriau ­
syb ės atstovo, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties dė l Europos S ąjungos 
veikimo 238 straipsnio 3 dal į. 
III DALIS  
6 straipsnis  
1, 2 ir 3 straipsniai netaikomi priemon ėms, nustatan čioms tre čiąsias valstybes, kuri ų pilie čiai, perei ­
dami valstybi ų nari ų išor ės sienas, turi pateikti viz ą, arba priemon ėms, susijusiomis su vienoda viz ų 
forma.  
IV DALIS  
7 straipsnis  
Pagal savo Konstitucijos reikalavimus Danija gali kitoms valstyb ėms nar ėms bet kada pranešti, kad ji 
nebepageidauja taikyti vis ų arba kai kuri ų šio Protokolo nuostat ų. Šiuo atveju Danija turi iki galo 
taikyti visas atitinkamas galiojan čias priemones, nustatytas remiantis Europos S ąjungos teis ės aktais.  
8 straipsnis  
1. Pagal savo konstitucinius reikalavimus ir nepažeisdama 7 straipsnio, Danija gali kitoms valsty ­
bėms nar ėms bet kada pranešti, kad pirm ą kito m ėnesio po pranešimo dien ą protokolo I dal į sudarys 
jo priedo nuostatos. Tokiu atveju 5 ir 8 straipsniai atitinkamai pernumeruojami.  
2. Po šeši ų m ėnesi ų nuo tokio pranešimo, numatyto 1 dalyje, įsigaliojimo dienos, taip pat visa 
Šengeno  acquis  ir priemon ės, priimtos siekiant pl ėtoti ši ą acquis , kurios iki tol Danijai buvo priva ­
lomos kaip tarptautin ės teis ės įsipareigojimai, tampa privalomos Danijai kaip S ąjungos teis ė.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/301
PRIEDAS  
1 straipsnis  
Laikydamasi 3 straipsnio nuostat ų, Danija nedalyvauja Tarybos darbe patvirtinant priemones, si ūlomas pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į. Tarybos sprendimams, kurie priimami vieningai, b ūtinas vieningas 
Tarybos nari ų, išskyrus Danijos Vyriausyb ės atstovo, pritarimas.  
Taikant š į straipsn į, kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 
3 dal į. 
2 straipsnis  
Dėl 1 straipsnio ir laikantis 3, 4 ir 8 straipsni ų jokia Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ės dalies 
nuostata, jokia pagal ši ą antraštin ę dal į patvirtinta priemon ė ir jokia S ąjungos pagal ši ą antraštin ę dal į sudaryt ų tarptau ­
tini ų sutar čių nuostata nei jokie Europos S ąjungos Teisingumo Teismo sprendimai, aiškinantys šias nuostatas ar prie ­
mones, n ėra privalomi arba taikomi Danijai. Tokia nuostata, priemon ė ar sprendimas jokiu b ūdu neturi įtakos Danijos 
kompetencijai, teis ėms ir pareigoms. Šios nuostatos, priemon ės ar sprendimai, taikomi Danijai, neturi jokios įtakos acquis 
communautaire  ir S ąjungos  acquis  ir n ėra S ąjungos teis ės dalis.  
3 straipsnis  
1. Per tris m ėnesius nuo pasi ūlymo ar iniciatyvos pateikimo Tarybai pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III 
dalies V antraštinę dal į Danija gali raštu pranešti Tarybos pirmininkui apie savo pageidavim ą dalyvauti patvirtinant ir 
taikant bet kuri ą iš pasi ūlyt ų priemoni ų, ir po to Danija tur ės teis ę tai daryti.  
2. Jeigu pra ėjus atitinkamam laikotarpiui 1 dalyje nurodyta priemon ė negali b ūti priimta dalyvaujant Danijai, Taryba 
gali priimti 1 dalyje nurodyt ą priemon ę pagal 1 straipsn į ir Danijai nedalyvaujant. Šiuo atveju taikomos 2 straipsnio 
nuostatos.  
4 straipsnis  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į patvirtinus priemon ę, Danija bet kada gali pranešti 
Tarybai ir Komisijai apie savo ketinim ą pripažinti ši ą priemon ę. Tokiu atveju min ėtos Sutarties 331 straipsnio 1 dalyje 
nustatyta tvarka taikoma  mutatis mutandis . 
5 straipsnis  
1. Danijos atveju šio protokolo nuostatos taip pat taikomos priemon ėms, si ūlomoms ar priimtoms pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į, iš dalies kei čian čioms galiojan čią priemon ę, kuri jai yra privaloma.  
2. Ta čiau tais atvejais, kai Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nusprendžia, kad d ėl Danijos nedalyvavimo 
priimant ir taikant iš dalies keist ą galiojan čią priemon ę jos praktiškai ne įmanoma taikyti kitoms valstyb ėms nar ėms ar 
Sąjungai, ji gali paraginti Danij ą pateikti pranešim ą pagal 3 ar 4 straipsn į. Pagal 3 straipsn į tolesnis dviej ų m ėnesi ų 
laikotarpis prasideda nuo tokio Tarybos sprendimo pri ėmimo dienos.LT C 83/302 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Jei pasibaigus tam dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui nuo Tarybos sprendimo pri ėmimo Danija nepateikia pranešimo pagal 3 ar 
4 straipsn į, galiojanti priemon ė tampa jai nebeprivaloma ir netaikoma, nebent ji iki iš dalies kei čian čios priemon ės 
įsigaliojimo dienos pateikt ų pranešim ą pagal 4 straipsn į. Ji įsigalioja nuo iš dalies keič ian čios priemon ės įsigaliojimo 
dienos arba pasibaigus dviej ų m ėnesi ų laikotarpiui, atsižvelgiant į tai, kuri data yra v ėlesnė . 
Pagal ši ą dal į Taryba, nuodugniai išnagrin ėjusi š į klausim ą, priima sprendim ą valstybi ų nari ų, dalyvaujan čių arba dalyva ­
vusi ų priimant iš dalies kei čian čią priemon ę, atstov ų kvalifikuota bals ų dauguma. Tarybos kvalifikuota bals ų dauguma 
apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 3 dalies a punkt ą. 
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma gali nuspr ęsti, kad Danija prisiima tiesiogines 
finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, kurios bū tinai ir neišvengiamai patiriamos jai nustojus dalyvauti taikant galiojan čią 
priemon ę. 
4. Šis straipsnis nepažeidžia 4 straipsnio.  
6 straipsnis  
1. Pranešimas pagal 4 straipsn į turi bū ti pateiktas ne v ėliau kaip per šešis mė nesius nuo galutinio priemon ės patvirti ­
nimo, jei ta priemon ė yra pateikta Šengeno  acquis  pagrindu.  
Jeigu Danija pagal 3 arba 4 straipsn į nepateiks pranešimo d ėl priemoni ų, pateikt ų Šengeno  acquis  pagrindu, šiomis 
priemon ėmis įpareigotos valstyb ės nar ės ir Danija apsvarstys atitinkamas priemones, kuri ų reikia imtis.  
2. Pagal 3 straipsn į pateiktas pranešimas d ėl priemoni ų, pateikt ų Šengeno  acquis  pagrindu, laikomas neatšaukiamu 
pranešimu pagal 3 straipsn į d ėl vis ų kit ų pasi ūlym ų ar iniciatyv ų, besiremian čių ta priemone, tiek, kiek tokia priemon ė, 
pasi ūlymas ar iniciatyva pateikta Šengeno  acquis  pagrindu.  
7 straipsnis  
Danija ne įpareigojama laikytis taisykli ų, nustatyt ų remiantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 16 straipsniu d ėl 
asmens duomen ų tvarkymo, kur į atlieka valstyb ės nar ės vykdydamos veikl ą, kuriai taikomi min ėtos Sutarties III dalies V 
antraštin ės dalies 4 arba 5 skyriai, tais atvejais, kai Danija ne įpareigojama laikytis S ąjungos taisykli ų, reglamentuojan čių 
teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ar policijos bendradarbiavimo, kur į vykdant turi b ūti laikomasi pagal 
16 straipsn į nustatyt ų nuostat ų, formas. 
8 straipsnis  
Jeigu šioje dalyje nurodytais atvejais Danija yra įpareigota Tarybos pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies 
V antraštin ę dal į patvirtintos priemon ės, Danijai d ėl tos priemon ės taikomos atitinkamos Sutar čių nuostatos.  
9 straipsnis  
Kai Danija n ėra įpareigota priemon ės, priimtos pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo III dalies V antraštin ę dal į, ji 
neatsako už tos priemon ės finansinius padarinius, išskyrus administracines išlaidas, kurias patiria institucijos, jeigu Taryba, 
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, dalyvaujant visiems savo nariams vieningai nenusprendžia kitaip.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/303
PROTOKOLAS (Nr. 23)  
D ĖL VALSTYBI Ų NARI Ų UŽSIENIO RYŠI Ų D ĖL IŠOR ĖS SIEN Ų 
PER ĖJIMO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į valstybi ų nari ų poreik į užtikrinti veiksming ą j ų išor ės sien ų kontrolę , jei reikia, 
bendradarbiaujant su tre čiosiomis valstyb ėmis,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatos d ėl priemoni ų, 
taikom ų pereinant išor ės sienas, nepažeidžia valstybi ų nari ų kompetencijos derėtis ar sudaryti susi ­
tarimus su treč iosiomis valstyb ėmis, jeigu šios valstyb ės gerbia S ąjungos teis ę bei kitus atitinkamus 
tarptautinius susitarimus.LT C 83/304 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 24)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VALSTYBI Ų NARI Ų 
PILIE ČIŲ PRIEGLOBS ČIO 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
KADANGI , remiantis Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 1 dalimi, S ąjunga pripaž įsta Pagrindini ų 
teisi ų chartijoje nustatytas teises, laisves ir principus;  
KADANGI  pagal Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 3 dal į pagrindin ės teis ės, kurias garantuoja 
Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencija, kaip bendrieji principai yra 
Sąjungos teis ės dalis;  
KADANGI  Europos S ąjungos Teisingumo Teismas turi užtikrinti, kad aiškinant ir taikant Europos 
Sąjungos sutarties 6 straipsnio 1 ir 3 dalis S ąjungoje b ūtų laikomasi teis ės; 
KADANGI  pagal Europos S ąjungos sutarties 49 straipsn į visos Europos valstyb ės, paduodan čios 
paraišk ą įstoti į Europos S ąjung ą, turi pripažinti Europos S ąjungos sutarties 1a straipsnyje išd ėstytas 
vertybes;  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnis nustato tam tikr ų teisi ų sustab ­
dymo tvark ą, jeigu valstyb ė nar ė iš esm ės ir nuolat pažeidžia šias vertybes;  
PRIMINDAMOS , kad kiekvienas valstyb ės nar ės pilietis yra ir S ąjungos pilietis, tod ėl naudojasi ypatingu 
statusu bei apsauga, kuriuos valstyb ės nar ės garantuoja pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
antrosios dalies nuostatas;  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad Sutartys sukuria vidaus sien ų neturinč ią erdv ę ir suteikia visiems S ąjungos 
pilie čiams teis ę laisvai jud ėti bei gyventi valstybi ų nari ų teritorijoje;  
SIEKDAMOS  neleisti, kad prieglobs čio institucija b ūtų naudojama kitiems tikslams, išskyrus šios insti ­
tucijos numatytuosius;  
KADANGI  šis Protokolas pripaž įsta 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos d ėl pab ėg ėlių statuso 
tikslus ir šios konvencijos galutin į pob ūdį;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/305
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Vienintelis straipsnis  
Atsižvelgiant į pagrindinių teisi ų ir laisvi ų apsaugos, kuri ą suteikia Europos S ąjungos valstyb ės nar ės, 
lyg į, tariama, kad, kalbant apie teisinius ir praktinius tikslus, susijusius su prieglobs čio klausimais, 
valstybės nar ės viena kitai yra patikimos kilm ės šalys. Tod ėl valstyb ė nar ė gali svarstyti kitos valstyb ės 
nar ės pilie čio prašymą suteikti prieglobst į arba leisti juos nagrin ėti tik šiais atvejais:  
a) jeigu, įsigaliojus Amsterdamo sutar čiai, valstyb ė nar ė, kurios pilietis pateikia prašym ą ir kuri vykdo 
Žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencijos 15 straipsnio nuostatas, toliau taiko 
priemones, dėl kuri ų jos teritorijoje n ėra iki galo vykdomi jos įsipareigojimai pagal ši ą konvencij ą; 
b) inicijavus Europos S ąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatyt ą proced ūrą, kol Taryba arba 
tam tikrais atvejais Europos Vadov ų Taryba nepriima atitinkamo sprendimo valstyb ės nar ės, 
kurios pilietis pateikia prašym ą, atžvilgiu;  
c) jei Taryba yra pri ėmusi sprendim ą pagal Europos S ąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dal į valstyb ės 
nar ės, kurios pilietis pateikia prašym ą, atžvilgiu arba jei Europos Vadov ų Taryba yra pri ėmusi 
sprendimą pagal min ėtos Sutarties 7 straipsnio 2 dal į valstybės nar ės, kurios pilietis pateikia 
prašymą , atžvilgiu;  
d) jeigu valstyb ė nar ė priimt ų tokio pob ūdžio vienašališk ą sprendimą d ėl kitos valstyb ės nar ės 
pilie čio pateikto prašymo; šiuo atveju b ūtina nedelsiant informuoti Taryb ą; prašymas nagrin ėjamas 
remiantis prielaida, kad jis yra akivaizdžiai nepagr įstas, ta čiau bet kuriuo atveju neturi jokios įtakos 
valstyb ės nar ės kompetencijai priimti sprendimus.LT C 83/306 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 25)  
D ĖL KOMPETENCIJOS PASIDALIJIMO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Vienintelis straipsnis  
Remiantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 2 straipsnio 2 dalimi d ėl kompetencijos pasida ­
lijimo, kai S ąjunga imasi veiksm ų tam tikroje srityje, jos kompetencija apima tik tuos aspektus, kurie 
reglamentuojami atitinkamu S ąjungos teis ės aktu, bet neapima visos srities.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/307
PROTOKOLAS (Nr. 26)  
D ĖL BENDRUS INTERESUS TENKINAN ČIŲ PASLAUG Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOREDAMOS  pabr ėžti bendrus interesus tenkinan čių paslaug ų svarb ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų aiškinam ųjų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 14 straipsn į bendros S ąjungos vertyb ės, susijusios su 
bendrus ekonominius interesus tenkinan čiomis paslaugomis, vis ų pirma apima:  
— svarb ų nacionalini ų, regionini ų ir vietos valdžios institucij ų vaidmen į ir didelę veiksm ų laisv ę 
teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotoj ų poreikius atitinkan čias bendrus 
ekonominius interesus tenkinan čias paslaugas;  
— bendrus ekonominius interesus tenkinan čių paslaug ų įvairov ę ir vartotoj ų poreiki ų be prioritet ų 
skirtumus d ėl skirtingos geografin ės, socialin ės ar kult ūrin ės pad ėties;  
— aukšt ą kokyb ės, saugos ir prieinamumo lygį , lygias galimybes ir visuotinio prieinamumo bei 
vartotoj ų teisi ų propagavim ą. 
2 straipsnis  
Sutar čių nuostatos jokiu b ūdu neturi įtakos valstybi ų nari ų kompetencijai teikti, pavesti teikti ir 
organizuoti bendrus interesus tenkinan čias neekonomines paslaugas.LT C 83/308 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 27)  
D ĖL VIDAUS RINKOS IR KONKURENCIJOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
ATSIŽVELGDAMOS  į tai, kad vidaus rinka, kaip išd ėstyta Europos S ąjungos sutarties 3 straipsnyje, 
apima sistem ą, užtikrinan čią, kad neb ūtų iškreipta konkurencija,  
SUSITAR Ė, kad 
šiuo tikslu prireikus S ąjunga imasi veiksm ų pagal Sutar čių nuostatas, įskaitant Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 352 straipsn į. 
Šis protokolas pridedamas prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/309
PROTOKOLAS (Nr. 28)  
D ĖL EKONOMIN ĖS, SOCIALIN ĖS IR TERITORIN ĖS 
SANGLAUDOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRISIMINDAMOS,  kad Europos S ąjungos sutarties 3 straipsniu, tarp kit ų tiksl ų, yra nustatytas tikslas 
skatinti ekonomin ę, socialin ę ir teritorin ę sanglaud ą bei valstybi ų nari ų solidarum ą ir, kad min ėta 
sanglauda yra tarp Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 4 straipsnio 2 dalies c punkte išvardyt ų 
Sąjungos pasidalijamosios kompetencijos sri čių; 
PRISIMINDAMOS,  kad tre čios dalies XVIII antraštin ės dalies nuostatos d ėl ekonomin ės, socialin ės ir 
teritorin ės sanglaudos yra S ąjungos veiksm ų ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės sanglaudos srityje 
konsolidavimo ir tolesn ės pl ėtros, įskaitant naujo fondo įkūrim ą, teisinis pagrindas;  
PRISIMINDAMOS,  kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 177 straipsnio nuostatose numatytas 
Sanglaudos fondo įkūrimas;  
PAŽYM ĖDAMOS,  kad Europos investicij ų bankas skurdesniems regionams skolina dideles ir did ėjan čias 
sumas;  
PAŽYM ĖDAMOS  nor ą lanks čiau reglamentuoti asignavimus iš strukt ūrini ų fond ų; 
PAŽYM ĖDAMOS  nor ą diferencijuoti S ąjungos dalyvavimo programose ir projektuose tam tikrose šalyse 
lyg į; 
PAŽYM ĖDAMOS  pasi ūlym ą labiau atsižvelgti į atitinkam ą valstybi ų nari ų klest ėjim ą nuosav ų ištekli ų 
sistemoje;  
DAR KART Ą PATVIRTINA,  kad ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės sanglaudos skatinimas yra nepap ­
rastai svarbus S ąjungos visapusiškai pl ėtrai ir patvariai s ėkmei;  
DAR KART Ą PATVIRTINA  savo įsitikinimą , kad strukt ūriniai fondai ir toliau tur ėtų atlikti svarb ų vaid ­
men į siekiant S ąjungos tikslų sanglaudos srityje;  
DAR KART Ą PATVIRTINA  savo įsitikinim ą, kad Europos investicij ų bankas tur ėtų ir toliau didži ąją savo 
ištekli ų dal į skirti ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės sanglaudos skatinimui, ir skelbia savo pasi ­
rengim ą perži ūrėti Europos investicij ų banko kapitalo poreikius iškart, kai to prireiks šiam tikslui;  
SUTINKA,  kad Sanglaudos fondas bus S ąjungos finansinis įnašas į projektus aplinkos ir transeuropini ų 
tinkl ų srityse valstyb ėse nar ėse, kuri ų BVP vienam gyventojui sudaro mažiau nei 90 proc. S ąjungos 
vidurkio ir kurios turi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnyje nustatytoms ekono ­
min ės konvergencijos s ąlygoms tenkinti skirt ą program ą;LT C 83/310 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
SKELBIA  savo ketinim ą leisti lanks čiau skirstyti strukt ūrini ų fond ų l ėšas ypatingoms reikm ėms, 
kurioms netaikomos dabartin ės struktū rini ų fond ų taisykl ės; 
SKELBIA  savo nor ą diferencijuoti S ąjungos dalyvavimo strukt ūrini ų fond ų programose ir projektuose 
lyg į siekiant išvengti perviršini ų biudžetini ų išlaid ų padid ėjimo neturtingesn ėse valstyb ėse nar ėse; 
PRIPAŽ ĮSTA b ūtinyb ę reguliariai steb ėti pažang ą, padaryt ą siekiant ekonomin ės, socialin ės ir teritorin ės 
sanglaudos, ir teigia savo nor ą ištirti visas reikiamas priemones šiuo atžvilgiu;  
SKELBIA  savo ketinim ą labiau atsižvelgti į atskir ų valstybi ų nari ų geb ėjim ą mok ėti įnašus j ų nuosav ų 
ištekli ų sistemoje ir išnagrin ėti regresyvi ų element ų, esan čių dabartin ėse nuosav ų l ėš ų sistemose, 
neturtingesn ėms valstyb ėms nar ėms, ištaisymo priemones;  
SUTINKA  prid ėti š į Protokol ą prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/311
PROTOKOLAS (Nr. 29)  
D ĖL VALSTYBI Ų NARI Ų VISUOMENIN ĖS 
TRANSLIACIJOS SISTEMOS  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
MANYDAMOS,  kad valstybi ų nari ų visuomenin ė transliacijos sistema yra tiesiogiai susijusi su kiekvienos 
visuomen ės demokratiniais, socialiniais ir kult ūriniais poreikiais bei su poreikiu išlaikyti žiniasklaidos 
pliuralizm ą, 
SUSITAR Ė d ėl šios aiškinamosios nuostatos, kurios tekstas pridedamas prie Europos S ąjungos sutarties 
ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo:  
Sutar čių nuostatos nepažeidžia valstybių nari ų kompetencijos finansuoti visuomenin ę transliacij ą, 
jeigu šis finansavimas teikiamas transliuojan čiosioms organizacijoms, kad jos vykdytų su viešosiomis 
paslaugomis susijusius įgaliojimus, kuriuos suteikia, apibr ėžia ir organizuoja kiekviena valstyb ė nar ė, 
ir jeigu šis finansavimas prekybos s ąlyg ų ir konkurencijos S ąjungoje nepaveikia taip, kad pakenkt ų 
bendriems interesams, taip pat atsižvelgiant į šios viešosios paslaugos funkcij ų vykdymą .LT C 83/312 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 30)  
D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS PAGRINDINI Ų TEISI Ų 
CHARTIJOS TAIKYMO LENKIJAI IR JUNGTINEI 
KARALYSTEI  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
KADANGI  Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnyje S ąjunga pripaž įsta Europos Sąjungos pagrindini ų 
teisi ų chartijoje nustatytas teises, laisves ir principus;  
KADANGI  Chartija turi b ūti taikoma griežtai laikantis pirmiau min ėto 6 straipsnio ir pa čios Chartijos 
VII antraštin ės dalies;  
KADANGI  pirmiau min ėtame 6 straipsnyje reikalaujama, kad Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės teismai 
taikyt ų Chartij ą griežtai laikydamiesi tame straipsnyje nurodyt ų paaiškinim ų; 
KADANGI  Chartijoje kartu nurodytos teisės ir principai;  
KADANGI  Chartijoje pateikiamos nuostatos yra pilietinio ir politinio pob ūdžio, taip pat ekonominio ir 
socialinio pob ūdžio;  
KADANGI  Chartijoje dar kart ą patvirtinamos S ąjungos pripažintos teis ės, laisv ės ir principai, kuriems 
suteikiama daugiau matomumo, ta čiau nesukuriama nauj ų teisi ų ar princip ų; 
PRIMINDAMOS  Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės įsipareigojimus pagal Europos S ąjungos sutart į, Sutart į 
dėl Europos S ąjungos veikimo ir S ąjungos teis ę apskritai;  
ATKREIPDAMOS DĖ MESĮ  į Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės pageidavim ą paaiškinti tam tikrus Chartijos 
taikymo aspektus;  
tod ėl NOR ĖDAMOS  paaiškinti Chartijos taikym ą, susijus į su Lenkijos ir Jungtin ės Karalystės įstatymais 
ir kitais teis ės aktais, taip pat jos nagrin ėjimo teisme galimybes Lenkijoje ir Jungtin ėje Karalyst ėje;  
DAR KART Ą PATVIRTINDAMOS , kad šiame protokole pateiktos nuorodos į konkre čių Chartijos nuostat ų 
veikim ą jokiu b ūdu nedaro įtakos kitų Chartijos nuostat ų veikimui;  
DAR KART Ą PATVIRTINDAMOS , kad šis protokolas nedaro įtakos Chartijos taikymui kitoms valstyb ėms 
nar ėms;  
DAR KART Ą PATVIRTINDAMOS , kad šis protokolas nedaro įtakos kitiems Lenkijos ir Jungtin ės Karalyst ės 
įsipareigojimams pagal Europos S ąjungos sutart į, Sutart į d ėl Europos S ąjungos veikimo ir S ąjungos 
teis ę apskritai;LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/313
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
1. Chartija neišple čia Europos S ąjungos Teisingumo Teismo ar jokio kito Lenkijos arba Jungtin ės 
Karalystė s teismo galimybi ų nustatyti, kad Lenkijos arba Jungtin ės Karalyst ės įstatymai ar kiti teisė s 
aktai, praktika ar veiksmai yra nesuderinami su pagrindin ėmis teis ėmis, laisv ėmis ir principais, 
kuriuos ji iš naujo patvirtina.  
2. Vis ų pirma ir siekiant išvengti abejoni ų, jokios Chartijos IV antraštin ės dalies nuostatos nesu ­
kuria nagrin ėjimo teisme teisi ų, taikom ų Lenkijai ar Jungtinei Karalystei, išskyrus atvejus, kai Lenkija 
ar Jungtinė Karalyst ė numat ė tokias teises savo nacionalin ėje teis ėje. 
2 straipsnis  
Tais atvejais, kai Chartijos nuostata yra susijusi su nacionalin ės teis ės aktais ir praktika, Lenkijoje arba 
Jungtinėje Karalyst ėje ji taikoma tiek, kiek joje pateiktos teis ės ar principai yra pripaž įstami pagal 
Lenkijos arba Jungtin ės Karalyst ės teis ės aktuose ar praktik ą.LT C 83/314 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 31)  
D ĖL NYDERLAND Ų ANTIL Ų SALOSE PERDIRBT Ų 
NAFTOS PRODUKT Ų IMPORTO Į EUROPOS 
SĄJUNG Ą 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOSIOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išsamiau apibr ėžti prekybos sistem ą, taikom ą Nyderland ų Antil ų salose perdirbt ų naftos 
produkt ų importui į Europos S ąjung ą, 
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
Šis Protokolas taikomas naftos produktams, klasifikuojamiems Briuselio nomenklat ūros 27.10, 27.11, 
27.12, ex 27.13 (parafino vaškas, naftos ir skal ūnų vaškas ir parafino atliekos) ir 27.14 pozicijose, 
importuojamiems naudoti valstyb ėse nar ėse. 
2 straipsnis  
Valstyb ės nar ės d ėl Nyderland ų Antil ų ir S ąjungos asociacijos įsipareigoja šiame Protokole numaty ­
tomis są lygomis Nyderland ų Antil ų salose perdirbtiems naftos produktams suteikti preferencinius 
tarifus. Šios nuostatos taip pat galioja nepaisant valstyb ėse nar ėse taikom ų kilm ės taisykli ų. 
3 straipsnis  
1. Kai Komisija, valstyb ės nar ės prašymu ar savo iniciatyva, nustato, kad d ėl Nyderland ų Antil ų 
salose perdirbt ų naftos produkt ų importo į S ąjung ą pagal 2 straipsnyje nustatytą sistem ą vienos ar 
keli ų valstybi ų nari ų rinkoje kyla faktinių sunkum ų, ji nusprendžia, kad šios valstyb ės nar ės min ėtam 
importui taikyt ų muitus, juos padidint ų arba iš naujo nustatyt ų tokiu b ūdu ir tokiam laikui, kurio gali 
prireikti šiems sunkumas pašalinti. Šie taikomi, padidinti arba iš naujo nustatyti muitai negali b ūti 
didesni už tokiems pat treč iųjų šali ų produktams taikomus muitus.  
2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos bet kuriuo atveju taikomos į S ąjung ą importuot ų Nyderland ų 
Antil ų salose perdirbt ų naftos produkt ų kiekiui pasiekus du milijonus metrini ų ton ų per metus.  
3. Tarybai pranešama apie Komisijos sprendimus, priimtus pagal šio straipsnio 1 ir 2 dal į, įskaitant 
tuos, kuriais atmetami valstybi ų nari ų prašymai. Taryba, valstyb ės nar ės prašymu, prisiima atsako ­
myb ę už sprendimus ir bet kuriuo metu gali juos iš dalies keisti arba panaikinti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/315
4 straipsnis  
1. Jeigu valstyb ė nar ė mano, kad d ėl Nyderlandų Antil ų salose perdirbt ų naftos produkt ų tiesio ­
ginio arba per kit ą valstyb ę nar ę vykdomo importo pagal 2 straipsnyje nustatyt ą sistem ą jos rinkoje 
kyla faktini ų sunkum ų ir kad b ūtina nedelsiant imtis priemoni ų jiems pašalinti, ji savo iniciatyva gali 
nuspr ęsti šiam importui nustatyti muitus, neviršijanč ius tokiems pat tre čiųjų šali ų produktams 
taikom ų muit ų norm ų. Apie savo sprendim ą ji praneša Komisijai, kuri per vien ą m ėnes į nusprendžia, 
ar valstyb ės nar ės taikomos priemon ės turė tų b ūti taikomos toliau, iš dalies pakei čiamos ar panai ­
kinamos. Tokiems Komisijos sprendimams taikomos 3 straipsnio 3 dalies nuostatos.  
2. Kai Nyderland ų Antil ų salose perdirbt ų naftos produkt ų, tiesiogiai arba per kit ą valstybę nar ę 
importuot ų į Europos S ąjungos valstyb ę nar ę ar nares pagal 2 straipsnyje nustatyt ą sistem ą, kiekis per 
kalendorinius metus viršija šio Protokolo priede nurodyt ą tonažą, priemon ės, kuri ų pagal šio 
straipsnio 1 dal į einamaisiais metais imasi ta ar tos valstyb ės nar ės, laikomos pateisinamomis; 
Komisija, įsitikinusi, kad buvo pasiektas nustatytas tonažas, oficialiai užregistruoja priemones, kuri ų 
buvo imtasi. Tokiu atveju kitos valstyb ės nar ės susilaiko nuo oficialaus šio klausimo perdavimo 
Tarybai. 
5 straipsnis  
Jei S ąjunga naftos produktams nusprendžia taikyti kiekybinius apribojimus neatsižvelgdama į tai, iš 
kur jie importuojami, šie apribojimai taip pat gali b ūti taikomi ir toki ų produkt ų importui iš 
Nyderlandų Antil ų sal ų. Tokiu atveju Nyderland ų Antil ų saloms taikomas preferencinis režimas 
palyginti su tre čiosiomis šalimis.  
6 straipsnis  
1. Pri ėmus bendr ą tre čiųjų šali ų ir asocijuot ų šali ų naftos produkt ų kilm ės apibr ėžimą arba spren ­
dimus pagal bendr ą prekybos min ėtais produktais politik ą arba suk ūrus bendr ą energijos politik ą, 
Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Komisija, vieningai priimtu sprendimu kei čia 2–5 
straipsni ų nuostatas.  
2. Ta čiau, kei čiant šias nuostatas, bet kuriuo atveju Nyderland ų Antil ų saloms turi b ūti toliau 
taikomos lygiavert ės preferencijos ne mažesniam kaip 2,5 milijono metrini ų ton ų naftos produkt ų 
kiekiui.  
3. S ąjungos įsipareigojimai taikyti šio straipsnio 2 dalyje nurodytas lygiavertes preferencijas 
prireikus gali b ūti paskirstyti šalims atsižvelgiant į šio Protokolo priede nurodyt ą tonaž ą.LT C 83/316 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
7 straipsnis  
Kad b ūtų įgyvendintas šis Protokolas, Komisija įpareigojama užtikrinti, kad Nyderland ų Antil ų salose 
perdirbti naftos produktai į valstybes nares b ūtų importuojami nustatytu b ūdu. Valstyb ės nar ės, 
laikydamosi Komisijos rekomenduot ų administracini ų s ąlyg ų, vis ą susijusi ą nauding ą informacij ą 
perduoda Komisijai, kuri pasir ūpina, kad ši informacija b ūtų išplatinta.  
PROTOKOLO PRIEDAS  
Aukštosios Susitarian čiosios Šalys nusprend ė, kad b ūtų įgyvendinta Protokolo d ėl Nyderland ų Antil ų salose perdirbt ų 
naftos produkt ų importo į Europos S ąjung ą 4 straipsnio 2 dalis, 2 milijonus metrini ų ton ų naftos produkt ų iš Antil ų sal ų 
valstyb ėms nar ėms paskirstyti taip: 
Vokietija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . 625 000 metrini ų ton ų 
Belgija/Liuksemburgo ekonomin ė s ąjunga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200 000 metrini ų ton ų 
Pranc ūzija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  75 000 metrini ų ton ų 
Italija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  100 000 metrini ų ton ų 
Nyderlandai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  1 000 000 metrini ų ton ųLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/317
PROTOKOLAS (Nr. 32)  
D ĖL NEKILNOJAMOJO TURTO ĮSIGIJIMO DANIJOJE  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS  išspr ęsti tam tikras su Danija susijusias konkre čias problemas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Nepaisydama Sutar čių s ąlyg ų, Danija gali toliau taikyti galiojan čius teis ės aktus d ėl nepagrindinio 
gyvenamojo b ūsto įsigijimo.LT C 83/318 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 33)  
D ĖL SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 157 STRAIPSNIO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 157 straipsnyje socialin ės išmokos pagal profesines socialin ės 
apsaugos sistemas nelaikomos atlyginimu, tokiu atveju ir tokiu mastu, kai jos yra priskirtinos įdarbi ­
nimo laikotarpiams iki 1990 m. geguž ės 17 d., išskyrus atvejus, kai jos mokamos darbuotojams arba 
jų teisi ų tur ėtojams, ir kurie iki tos dienos pateikia ieškin į arba pareiškia lygiavert į reikalavim ą pagal 
taikomus nacionalinės teis ės aktus.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/319
PROTOKOLAS (Nr. 34)  
D ĖL GRENLANDIJAI SKIRT Ų SPECIALI Ų PRIEMONI Ų 
Vienintelis straipsnis  
1. Kai į S ąjung ą importuojami gaminiai, kuriems taikomi žuvies produkt ų rinkos bendro organi ­
zavimo principai ir kuri ų kilm ės šalis yra Grenlandija, taikant bendro rinkos organizavimo mecha ­
nizm ą jiems netaikomi muitai ar lygiaver čio poveikio privalomieji mok ėjimai ir nenustatomi jokie 
kiekybiniai apribojimai ar panašaus pob ūdžio priemon ės, jei pagal S ąjungos ir už Grenlandij ą atsa ­
kingos institucijos susitarim ą S ąjungai suteikiamos j ą tenkinan čios galimyb ės žvejoti Grenlandijos 
žvejybos zonoje.  
2. Visos su toki ų gamini ų importo susitarimais susijusios priemon ės, įskaitant tas, kurios regla ­
mentuoja toki ų priemoni ų pri ėmim ą, priimamos Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 43 straips ­
nyje nustatyta tvarka.LT C 83/320 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 35)  
PROTOKOLAS D ĖL AIRIJOS KONSTITUCIJOS 
40.3.3 STRAIPSNIO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
Jokia Sutar čių ar Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutarties nuostata, ar šias Sutartis iš 
dalies kei čian čiose bei papildan čiose Sutartyse ir Aktuose neturi poveikio Airijos Konstitucijos 40.3.3 
straipsnio taikymui Airijoje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/321
PROTOKOLAS (Nr. 36)  
D ĖL PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTAT Ų 
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
KADANGI , siekiant pasirengti per ėjimui nuo sutar čių, taikom ų iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, 
institucini ų nuostat ų prie min ėtoje Sutartyje numatyt ų institucini ų nuostat ų, b ūtina nustatyti perei ­
namojo laikotarpio nuostatas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties, Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties:  
1 straipsnis  
Šiame protokole „Sutartys“ – Europos S ąjungos sutartis, Sutartis d ėl Europos S ąjungos veikimo ir 
Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutartis.  
I ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL EUROPOS PARLAMENTO  
2 straipsnis  
Tinkamu laiku iki Europos Parlamento rinkim ų 2009 m., remdamasi Europos S ąjungos sutarties 14 
straipsnio 2 dalies antr ąja pastraipa, Europos Vadov ų Taryba priima Europos Parlamento sudėt į 
nustatant į sprendimą . 
Iki 2004–2009 m. kadencijos pabaigos atstov ų Europos Parlamente sud ėtis ir skai čius išlieka tokie 
patys, kaip ir Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą. 
II ANTRAŠTINĖ  DALIS  
NUOSTATOS D ĖL KVALIFIKUOTOS BALS Ų DAUGUMOS  
3 straipsnis  
1. Pagal Europos S ąjungos sutarties 14 straipsnio 4 dal į šios dalies ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies nuostatos d ėl kvalifikuotos balsų daugumos nustatymo 
Europos Vadov ų Taryboje ir Taryboje įsigalioja 2014 m. lapkri čio 1 d.  
2. Nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. iki 2017 m. kovo 31 d., kai turi b ūti sprendžiama kvalifikuota 
bals ų dauguma, bet kuris Tarybos narys gali reikalauti, kad tas sprendimas b ūtų priimtas kvalifikuota 
bals ų dauguma, kuri apibr ėžta 3 dalyje. Šiuo atveju taikomos 3 ir 4 dalys.LT C 83/322 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
3. Toliau išd ėstytos nuostatos, nepažeisdamos Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 235 
straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos, galioja iki 2014 m. spalio 31 d.  
Tai atvejais, kai Europos Vadov ų Taryba ir Taryba sprendimus privalo priimti kvalifikuota bals ų 
dauguma, nari ų balsai paskirstomi taip:  
Belgija 12  
Bulgarija  10  
Čekija  12  
Danija  7  
Vokietija  29  
Estija  4  
Airija  7  
Graikija  12  
Ispanija  27  
Pranc ūzija 29  
Italija  29  
Kipras 4  
Latvija 4  
Lietuva  7  Liuksemburgas  4  
Vengrija  12  
Malta 3  
Nyderlandai  13 
Austrija  10  
Lenkija  27 
Portugalija  12 
Rumunija  14 
Slov ėnija 4  
Slovakija 7  
Suomija 7  
Švedija  10 
Jungtin ė Karalyst ė 29  
Kai pagal Sutartis reikalaujama, kad sprendimai b ūtų priimami remiantis Komisijos pasi ūlymu, jiems 
priimti reikia ne mažiau kaip 255 bals ų „už“, atiduotų nari ų daugumos. Kitais atvejais sprendimams 
priimti reikia ne mažiau kaip 255 bals ų „už“, atiduot ų ne mažiau kaip dviej ų tre čdali ų nari ų. 
Kai aktas priimamas Europos Vadov ų Tarybos arba Tarybos kvalifikuota bals ų dauguma, Europos 
Vadov ų Tarybos arba Tarybos narys gali reikalauti patikrinti, ar kvalifikuot ą daugum ą sudaran čios 
valstybės nar ės atstovauja ne mažiau kaip 62 % bendro S ąjungos gyventoj ų skai čiaus. Jei paaišk ėja, 
kad tos są lygos nesilaikoma, šis aktas nepriimamas.  
4. Iki 2014 m. spalio 31 d. tada, kai, taikant Sutartis, ne visi Tarybos nariai dalyvauja balsavime, 
būtent tais atvejais, kai reikia kvalifikuotos bals ų daugumos, apibr ėžtos Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 238 straipsnio 3 dalyje, kvalifikuota bals ų dauguma apibr ėžiama kaip tas pats 
Tarybos nariams paskirstyt ų bals ų santykis bei tas pats Tarybos nari ų skai čiaus santykis ir, prireikus, 
tas pats atitinkam ų valstybi ų nari ų gyventoj ų procentinis dydis, kuris nurodytas šio straipsnio 3 
dalyje.  
III ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL TARYBOS SUD ĖČIŲ 
4 straipsnis  
Kol ne įsigalioja Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytas 
sprendimas, Taryba gali pos ėdžiauti tokiomis sud ėtimis, kurios nurodytos pirmiau min ėto straipsnio 
antrojoje ir tre čiojoje pastraipose, taip pat kitokiomis sud ėtimis, kuri ų s ąraš ą paprasta bals ų dauguma 
priimtu sprendimu nustato Bendr ųjų reikal ų taryba.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/323
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL KOMISIJOS, ĮSKAITANT S ĄJUNGOS VYRIAUSI ĄJĮ ĮGALIOTIN Į 
UŽSIENIO REIKALAMS IR SAUGUMO POLITIKAI  
5 straipsnis  
Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą pareigas einantys Komisijos nariai lieka eiti pareigas iki savo 
kadencijos pabaigos. Ta čiau t ą dien ą, kai paskiriamas S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reika ­
lams ir saugumo politikai, baigiasi nario, turin čio t ą pa čią pilietyb ę kaip vyriausiasis įgaliotinis, 
kadencija.  
V ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL TARYBOS GENERALINIO SEKRETORIAUS, VYRIAUSIOJO 
ĮGALIOTINIO UŽSIENIO REIKALAMS IR SAUGUMO POLITIKAI IR TARYBOS 
GENERALINIO SEKRETORIAUS PAVADUOTOJO  
6 straipsnis  
Tarybos generalinio sekretoriaus, vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir 
Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo kadencija baigiasi Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą. 
Generalin į sekretori ų skiria Taryba pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 240 straipsnio 2 
dal į. 
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS  
NUOSTATOS D ĖL PATARIAM ŲJŲ ORGAN Ų 
7 straipsnis  
Kol ne įsigalioja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 301 straipsnyje nurodytas sprendimas, 
Ekonomikos ir socialinių reikal ų komiteto nariai pasiskirsto taip:  
Belgija 12  
Bulgarija  12  
Čekija  12  
Danija  9  
Vokietija  24  
Estija  7  
Airija  9  
Graikija  12  Ispanija  21 
Pranc ūzija 24  
Italija  24 
Kipras  6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Liuksemburgas  6  
Vengrija  12LT C 83/324 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Malta 5  
Nyderlandai  12  
Austrija  12  
Lenkija  21  
Portugalija  12  
Rumunija  15  Slov ėnija 7  
Slovakija 9  
Suomija 9  
Švedija  12 
Jungtin ė Karalyst ė 24  
8 straipsnis  
Kol ne įsigalioja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 305 straipsnyje nurodytas sprendimas, 
Region ų komiteto nariai pasiskirsto taip:  
Belgija 12  
Bulgarija  12  
Čekija  12  
Danija  9  
Vokietija  24  
Estija  7  
Airija  9  
Graikija  12  
Ispanija  21  
Pranc ūzija 24  
Italija  24  
Kipras 6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Liuksemburgas  6  Vengrija  12  
Malta  5  
Nyderlandai  12 
Austrija  12  
Lenkija  21 
Portugalija  12 
Rumunija  15 
Slov ėnija 7  
Slovakija 9  
Suomija 9  
Švedija  12 
Jungtin ė Karalyst ė 24  
VII ANTRAŠTIN Ė DALIS  
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS D ĖL AKT Ų, PRIIMT Ų REMIANTIS 
EUROPOS S ĄJUNGOS SUTARTIES V IR VI ANTRAŠTIN ĖMIS DALIMIS, KOL 
ĮSIGALIOS LISABONOS SUTARTIS  
9 straipsnis  
Kol įsigalios Lisabonos sutartis, S ąjungos institucij ų, organ ų ir įstaig ų akt ų, priimt ų remiantis Europos 
Sąjungos sutartimi, teisin ė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis šie aktai nepanaikinami, neanu ­
liuojami arba iš dalies nepakeič iami. Tai taip pat taikoma tarp valstybi ų nari ų pagal Europos S ąjungos 
sutart į sudarytoms konvencijoms.  
10 straipsnis  
1. Kaip pereinamojo laikotarpio priemon ė, susijusi su teisės aktais policijos ir teisminio bendra ­
darbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, priimtais iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, nuo tos 
Sutarties įsigaliojimo dienos institucij ų įgaliojimai bus tokie: Komisijos įgaliojimai pagal Sutarties d ėlLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/325
Europos S ąjungos veikimo 258 straipsn į netaikomi, o Europos S ąjungos Teisingumo Teismo įgalio ­
jimai pagal Europos S ąjungos sutarties VI antraštin ę dal į, kokia ji buvo iki Lisabonos sutarties 
įsigaliojimo, išliks tokie patys, įskaitant tuos, kurie buvo priimti pagal min ėtos Europos S ąjungos 
sutarties 35 straipsnio 2 dal į. 
2. 1 dalyje nurodytu teisės akto pakeitimu nustatomas toje dalyje min ėtų institucij ų įgaliojim ų 
taikymas, kaip išd ėstyta Sutartyse, iš dalies keisto teis ės akto, kuris taikomas toms valstyb ėms nar ėms, 
atžvilgiu.  
3. Bet kuriuo atveju 1 dalyje nurodyta pereinamojo laikotarpio priemon ė nustoja galioti po 
penkeri ų met ų nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo.  
4. Ne v ėliau kaip likus šešiems m ėnesiams iki 3 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigos 
Jungtinė Karalystė gali pranešti Tarybai, kad d ėl 1 dalyje nurodytų teis ės akt ų ji nepritaria 1 dalyje 
min ėtiems institucij ų įgaliojimams, kaip išd ėstyta Sutartyse. Tuo atveju, jei Jungtin ė Karalyst ė pateikia 
šį pranešim ą, visi 1 dalyje nurodyti teisės aktai jai nebetaikomi nuo 3 dalyje nurodyto pereinamojo 
laikotarpio pabaigos datos. Ši pastraipa netaikoma iš dalies keistiems teis ės aktams, kurie taikomi 
Jungtinei Karalystei, kaip nurodyta 2 dalyje.  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma nustato b ūtinas tolesnes ir 
pereinamojo laikotarpio priemones. Jungtin ė Karalystė  nedalyvauja priimant š į sprendimą . Tarybos 
kvalifikuota balsų dauguma apibr ėžiama pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 
3 dalies a punktą. 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma gali taip pat priimti sprendim ą, 
nustatant į, kad Jungtin ė Karalyst ė prisiima tiesiogines finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, kurios b ūtinai 
ir neišvengiamai patiriamos jai nustojus dalyvauti priimant ir taikant tuos teis ės aktus.  
5. V ėliau Jungtin ė Karalyst ė bet kuriuo metu po to gali pranešti Tarybai apie savo pageidavim ą jai 
taikyti teis ės aktus, kurie jai nebetaikomi pagal 4 dalies pirm ąją pastraip ą. Tuo atveju, atsižvelgiant į 
konkret ų atvej į, taikomos atitinkamos Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos Šengeno  
acquis  arba Protokolo d ėl Jungtinės Karalyst ės ir Airijos pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdv ės nuostatos. Institucij ų įgaliojimai, susij ę su tais teis ės aktais, yra išd ėstyti Sutartyse. Veikdamos 
pagal atitinkamus protokolus S ąjungos institucijos ir Jungtin ė Karalystė siekia atkurti kuo platesn į 
Jungtinės Karalyst ės dalyvavim ą įgyvendinant S ąjungos  acquis  laisv ės, saugumo ir teisingumo srityje 
nedarant didel ės įtakos įvairi ų jos dali ų praktiniam veikimui ir išlaikant j ų nuoseklum ą.LT C 83/326 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PROTOKOLAS (Nr. 37)  
D ĖL EAPB SUTARTIES GALIOJIMO PABAIGOS 
FINANSINI Ų PADARINI Ų IR D ĖL ANGLI Ų IR PLIENO 
MOKSLINI Ų TYRIM Ų FONDO  
AUKŠTOSIOS SUSITARIANČ IOS ŠALYS,  
PRISIMINDAMOS,  kad visas 2002 m. liepos 23 d. buv ęs Europos angli ų ir plieno bendrijos turtas ir visi 
įsipareigojimai 2002 m. liepos 24 d. buvo perduoti Europos bendrijai,  
ATSIŽVELGDAMOS  į nor ą šias lėšas naudoti su angli ų ir plieno pramone susijusiems moksliniams 
tyrimams ir d ėl to – į b ūtinum ą šiuo atžvilgiu nustatyti tam tikras specialias taisykles,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie Europos S ąjungos sutarties ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo:  
1 straipsnis  
1. Grynoji šio turto ir įsipareigojim ų vert ė, nurodyta EAPB balanse 2002 m. liepos 23 d., atsiž ­
velgiant į d ėl likvidavimo operacij ų galim ą padid ėjim ą ar sumaž ėjim ą, laikoma turtu, skirtu su angli ų 
ir plieno pramone susijusiems moksliniams tyrimams (toliau – likviduojama EAPB). Likvidavimui 
pasibaigus, jis vadinamas „Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondo turtu“.  
2. Iš šio turto gaunamos pajamos, vadinamos „Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondu“, naudo ­
jamos tik moksliniams tyrimams, išskyrus mokslini ų tyrim ų pamatinę program ą, angli ų ir plieno 
pramone susijusiuose sektoriuose pagal šio Protokolo ir juo remiantis priimt ų akt ų nuostatas.  
2 straipsnis  
Taryba, veikdama pagal speciali ą teis ėkūros proced ūrą ir gavusi Europos Parlamento pritarim ą, priima 
visas nuostatas, b ūtinas šiam Protokolui įgyvendinti, įskaitant pagrindinius principus.  
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtina prie ­
mones, nustatanč ias daugiametes Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondo turto valdymo finansines 
gaires bei Angli ų ir plieno mokslini ų tyrim ų fondo mokslini ų tyrim ų programos technines gaires.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/327
3 straipsnis  
Išskyrus atvejus, kai šiame Protokole ir juo remiantis priimtuose aktuose yra nustatyta kitaip, 
taikomos Sutar čių nuostatos.LT C 83/328 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
PRIEDAILT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/329

I PRIEDAS  
SUTARTIES D ĖL EUROPOS S ĄJUNGOS VEIKIMO 38 STRAIPSNYJE NURODYTAS 
SĄRAŠAS  
– 1 –  – 2 – 
Numeris pagal Briuselio 
nomenklat ūrą Produkt ų apib ūdinimas  
1 skirsnis  Gyvi gyv ūnai 
2 skirsnis  M ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai  
3 skirsnis  Žuvys, v ėžiagyviai ir moliuskai  
4 skirsnis  Pienas ir pieno produktai; paukš čių kiaušiniai; nat ūralus medus  
5 skirsnis  
5.04 Gyv ūnų (išskyrus žuvis) žarnos, pū slės ir skrandžiai, sveikos (sveiki) arba 
jų gabalai  
5.15 Gyv ūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje; nugaiš ę gyv ūnai, klasifi ­
kuojami 1 arba 3 skirsniuose, netinkami vartoti žmoni ų maistui  
6 skirsnis  Augantys medžiai ir kiti augalai; svog ūnėliai, šaknys ir kitos panašios 
augal ų dalys; skintos g ėlės ir dekoratyviniai žalumynai  
7 skirsnis  Valgomos daržov ės ir kai kurie šakniavaisiai ir gumbavaisiai  
8 skirsnis  Valgomieji vaisiai ir riešutai; citrus ų vaisi ų arba melion ų žievel ės ir luobos  
9 skirsnis  Kava, arbata ir prieskoniai, išskyrus mat ę (pozicija Nr. 09.03)  
10 skirsnis  Javai 
11 skirsnis  Malybos produkcija; salyklas ir krakmolai; kvie čių glitimas; inulinas  
12 skirsnis  Aliejini ų kult ūrų s ėklos ir vaisiai; įvair ūs gr ūdai, s ėklos ir vaisiai; augalai, 
naudojami pramon ėje ir medicinoje; šiaudai ir pašarai  
13 skirsnis  
ex 13.03  Pektinas  
15 skirsnis  
15.01  Kiauliniai taukai ir kiti lydyti kiauliniai taukai; lydyti namini ų paukšč ių 
taukai  
15.02 Nelydyti galvij ų, avi ų ir ožk ų taukai; iš j ų pagaminti taukai, skirti naudoti 
pramon ėje ( įskaitant „premier jus“)  
15.03  Kiaulini ų tauk ų stearinas, oleostearinas ir stearinas, skirtas naudoti 
pramon ėje; kiaulini ų tauk ų aliejus, oleoaliejus ir lajaus aliejus, neemul ­
suoti, nesumaišyti ir neapdoroti kitu b ūdu 
15.04 Žuv ų arba j ūrų žinduoli ų taukai ir aliejus, nerafinuoti arba rafinuoti  
15.07 Nelakieji augaliniai aliejai, skysti ar kieti, nerafinuoti, rafinuoti ar gryninti  
15.12  Gyv ūniniai ir augaliniai riebalai ir aliejus, hidrinti, nerafinuoti arba rafi ­
nuoti, bet toliau neperdirbtiLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/331
– 1 –  – 2 – 
Numeris pagal Briuselio 
nomenklat ūrą Produkt ų apib ūdinimas  
15.13  Margarinas, dirbtiniai taukai ir kit ų perdirbt ų valgom ųjų riebal ų mišiniai  
15.17  Riebal ų medžiag ų arba gyv ūninio ar augalinio vaško apdorojimo liekanos  
16 skirsnis  Gaminiai iš m ėsos, žuvies arba v ėžiagyvi ų ar moliusk ų 
17 skirsnis  
17.01  Cukrini ų runkeli ų ir cukranendri ų cukrus, kuri ų b ūvis kietas  
17.02  Kiti cukr ūs; cukr ų sirupai; dirbtinis medus (sumaišytas arba nesumaišytas 
su nat ūraliu medumi); karamel ė 
17.03 Melasa, balinta ar nebalinta  
17.05 (*)  Kiti cukr ūs, sirupai ir melasa su aromatini ų arba dažan čiųjų medžiag ų 
priedais, išskyrus vaisi ų sultis, turin čias cukraus pried ą 
18 skirsnis  
18.01  Kakavos pupel ės, sveikos arba skaldytos, žalios arba skrudintos  
18.02  Kakavos lukštai, išaižos, luobel ės ir kakavos atliekos  
20 skirsnis  Daržovi ų, vaisi ų arba kit ų augal ų dali ų produktai  
22 skirsnis  
22.04  Vynuogi ų misa, kurios fermentacija prasid ėjusi arba sustabdyta kitaip 
negu pridedant alkoholio  
22.05  Vynas iš švieži ų vynuogi ų; vynuogi ų misa, kurios fermentacija sustabdyta 
pridedant alkoholio 
22.07  Kiti fermentuoti gėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriauši ų sidras ir midus)  
ex 22.08 
ex 22.09  Denat ūruotas arba nedenat ūruotas etilo alkoholis ir kiti bet kokio 
stiprumo alkoholiai, gauti iš I priede išvardyt ų žem ės ūkio produkt ų, 
išskyrus likerius ir kitus spiritinius g ėrimus bei sud ėtinius alkoholinius 
preparatus (vadinamus „koncentruotais ekstraktais“), naudojamus g ėrim ų 
gamybai  
22.10  Actas ir acto pakaitalai  
23 skirsnis  Maisto pramon ės liekanos ir atliekos; paruošti pašarai gyv ūnams  
24 skirsnis  
24.01  Neperdirbtas tabakas, tabako liekanos  
45 skirsnis  
45.01  Gamtin ė kamštiena, neapdorota, trupinta, granuliuota arba malta; kamš ­
tienos atliekosLT C 83/332 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
– 1 –  – 2 – 
Numeris pagal Briuselio 
nomenklat ūrą Produkt ų apib ūdinimas  
54 skirsnis  
54.01  Linai, žaliaviniai arba apdoroti, bet nesuverpti; lin ų pakulos ir atliekos 
(įskaitant verpal ų atliekas ir išplaušintą  žaliav ą) 
57 skirsnis  
57.01  S ėjamosios kanap ės (Cannabis sativa ), žaliavin ės arba apdorotos, bet nesu ­
verptos; s ėjam ųjų kanapi ų pakulos ir atliekos ( įskaitant verpal ų atliekas ir 
išplaušint ą žaliav ą) 
(*) Pozicija prid ėta 1959 m. gruodžio 18 d. Europos ekonomin ės bendrijos Tarybos reglamento 
Nr. 7 1 straipsniu (OL Nr. 7, 1961 1 30, p. 71/61).LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/333
II PRIEDAS  
UŽJ ŪRIO ŠALYS IR TERITORIJOS, KURIOMS TAIKOMOS SUTARTIES D ĖL EUROPOS 
SĄJUNGOS VEIKIMO KETVIRTOSIOS DALIES NUOSTATOS  
— Grenlandija,  
— Naujoji Kaledonija ir priklausomos teritorijos,  
— Pranc ūzijos Polinezija,  
— Pranc ūzijos Pietin ės ir Antarkties teritorijos,  
— Volis ir Fut ūna, 
— Majotas, 
— Sen Pjeras ir Mikelonas,  
— Aruba,  
— Nyderland ų Antil ų salos: 
— Bonair ė, 
— Kiurasao, — Saba, — Sent Eustatijus,  
— Sent Martinas,  
— Angilija,  
— Kaiman ų salos, 
— Folklendo salos,  
— Piet ų Georgija ir Piet ų Sandvi čo salos, 
— Montseratas,  
— Pitkernas,  
— Šv. Elenos sala ir priklausomos teritorijos,  
— Britanijos Antarkties teritorija,  
— Britanijos Indijos vandenyno teritorija,  
— Terkso ir Kaikoso salos,  
— Britanijos Virdžinijos salos,
 
— Bermud ų salos.LT C 83/334 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
TARPVYIAUSYBIN ĖS KONFERENCIJOS,  
PATVIRTINUSIOS LISABONOS SUTART Į, 
pasirašyt ą 2007 m. gruodžio 13 d.,  
PRIE BAIGIAMOJO AKTO PRID ĖTOS DEKLARACIJOSLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/335

A. DEKLARACIJOS D ĖL SUTAR ČIŲ NUOSTAT Ų 
1. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartijos  
Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartija, kuri yra teisiškai privaloma, patvirtinamos pagrindin ės 
teis ės, kurias garantuoja Žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencija ir kurios kyla iš 
valstybėms nar ėms bendr ų konstitucini ų tradicij ų. 
Chartija neišple čia S ąjungos teis ės taikymo srities už S ąjungos įgaliojim ų rib ų, nenustato S ąjungai 
joki ų nauj ų įgaliojim ų ar užduo čių ir nepakei čia Sutartyse nustatytų jų. 
2. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalies 
Konferencija susitaria, kad S ąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų 
apsaugos konvencijos tur ėtų vykti taip, kad b ūtų išlaikytos S ąjungos teis ės ypatyb ės. Šiuo poži ūriu 
Konferencija pažymi, kad tarp Europos S ąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisi ų 
teismo vyksta nuolatinis dialogas; S ąjungos prisijungimas prie šios konvencijos š į dialog ą gal ėtų 
sustiprinti.  
3. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 8 straipsnio  
Sąjunga atsižvelgs į ypating ą mažų šali ų, kurios su ja palaiko ypatingus kaimynyst ės santykius, pad ėtį. 
4. Deklaracija d ėl Europos Parlamento sud ėties 
Papildoma vieta Europos Parlamente bus skirta Italijai.  
5. Deklaracija d ėl Europos Vadov ų Tarybos politinio susitarimo d ėl 
Sprendimo d ėl Europos Parlamento sud ėties projekto  
Europos Vadov ų Taryba, remdamasi Europos Parlamento pasi ūlymu, duos politinį sutikim ą d ėl 
Sprendimo d ėl Europos Parlamento sudėties 2009-2014 m. teis ėkūros laikotarpiu perži ūrėto 
projekto.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/337
6. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 15 straipsnio 5 ir 6 
dali ų,17 straipsnio 6 ir 7 dali ų ir 18 straipsnio  
Parenkant kandidatus, galin čius eiti Europos Vadov ų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko ir 
Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigas, reikia deramai 
atsižvelgti į b ūtinyb ę gerbti S ąjungos ir jos valstybi ų nari ų geografin ę ir demografin ę įvairov ę. 
7. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies  
Konferencija pareiškia, kad sprendim ą d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo Taryba priims Lisa ­
bonos sutarties pasirašymo dien ą ir jis įsigalios min ėtos Sutarties įsigaliojimo dien ą. Sprendimo 
projektas išdėstytas toliau:  
Tarybos sprendimo dėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalies ir 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo 
2014 m. lapkri čio 1 d.–2017 m. kovo 31 d. laikotarpiu ir nuo 2017 m. 
balandžio 1 d. projektas  
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA,  
kadangi:  
(1) Reik ėtų priimti nuostatas, leidžian čias sklandžiai pereiti nuo sprendim ų pri ėmimo Taryboje 
kvalifikuota balsų dauguma sistemos, kaip apibr ėžta Protokolo d ėl pereinamojo laikotarpio 
nuostat ų 3 straipsnio 3 dalyje, kuri bus toliau taikoma iki 2014 m. spalio 31 d., prie balsavimo 
sistemos, numatytos Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dalyje, kuri bus taikoma nuo 2014 m. lapkri čio 1 d., 
įskaitant, pereinamuoju laikotarpiu iki 2017 m. kovo 31 d., konkre čias nuostatas, numatytas 
min ėto protokolo 3 straipsnio 2 dalyje.  
(2) Primenama, kad Taryba nuolat deda visas pastangas stiprindama kvalifikuota bals ų dauguma 
priimam ų sprendim ų demokratin į teis ėtum ą,LT C 83/338 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
NUSPREND Ė: 
1 skirsnis  
Nuostatos, taikomos nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. iki 2017 m. kovo 31 d.  
1 straipsnis  
Nuo 2014 m. lapkri čio 1 d. iki 2017 m. kovo 31 d., jei Tarybos nariai, atstovaujantys:  
a) ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams gyventoj ų arba 
b) ne mažiau kaip trims ketvirtadaliams valstybi ų nari ų skai čiaus, 
reikalingo sudaryti sprendim ą blokuojan čią mažum ą, taikant Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 
4 dalies pirm ąją pastraip ą arba Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 dal į, 
prieštarauja akto pri ėmimui Taryboje kvalifikuota bals ų dauguma, Taryba svarsto š į klausim ą. 
2 straipsnis  
Vykstant šiems svarstymams Taryba daro visk ą, kas yra jos galioje, kad per tinkam ą laikotarp į ir 
nepažeisdama S ąjungos teis ės nustatyt ų privalom ų termin ų, priimt ų tinkam ą sprendim ą 1 straipsnyje 
nurodyt ų Tarybos nari ų iškeltais klausimais.  
3 straipsnis  
Šiuo tikslu Tarybos pirmininkas, padedamas Komisijos ir laikydamasis Tarybos darbo tvarkos 
taisykli ų, imasi bet kokios iniciatyvos, reikalingos siekiant palengvinti susitarimo kuo didesne bals ų 
dauguma pri ėmim ą Taryboje. Tarybos nariai jam padeda.  
2 skirsnis  
Nuostatos, taikomos nuo 2017 m. balandžio 1 d.  
4 straipsnis  
Nuo 2017 m. balandžio 1 d., jei Tarybos nariai, atstovaujantys:  
a) ne mažiau kaip 55 % gyventoj ų arba  
b) ne mažiau kaip 55 % valstybi ų nari ų skai čiaus,LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/339
reikalingo sudaryti sprendim ą blokuojan čią mažum ą, taikant Europos S ąjungos sutarties  
16 straipsnio 4 dalies pirmą ją pastraip ą arba Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 238 straipsnio 2 
dal į, prieštarauja akto pri ėmimui Taryboje kvalifikuota bals ų dauguma, Taryba svarsto š į klausim ą. 
5 straipsnis  
Vykstant šiems svarstymams Taryba daro visk ą, kas yra jos galioje, kad per tinkam ą laikotarp į ir 
nepažeisdama S ąjungos teis ės nustatyt ų privalom ų termin ų, priimt ų tinkam ą sprendim ą 4 straipsnyje 
nurodyt ų Tarybos nari ų iškeltais klausimais.  
6 straipsnis  
Šiuo tikslu Tarybos pirmininkas, padedamas Komisijos ir laikydamasis Tarybos darbo tvarkos 
taisykli ų, imasi bet kokios iniciatyvos, reikalingos siekiant palengvinti susitarimo didesne bals ų 
dauguma pri ėmim ą Taryboje. Tarybos nariai jam padeda.  
3 skirsnis  
Įsigaliojimas  
7 straipsnis  
Šis sprendimas įsigalioja Lisabonos sutarties įsigaliojimo dien ą. 
8. Deklaracija d ėl praktini ų priemoni ų, susijusi ų su pirmininkavimu 
Europos Vadov ų Tarybai ir Užsienio reikal ų tarybai, kuri ų reikia imtis 
Lisabonos sutarties įsigaliojimo metu  
Jei Lisabonos sutartis įsigaliot ų po 2009 m. sausio 1 d., Konferencija prašo valstyb ės nar ės, kuri tuo 
metu pirmininkaus Tarybai šeši ų m ėnesi ų laikotarpiu, kompetenting ų valdžios institucij ų ir asmens, 
išrinkto Europos Vadov ų Tarybos pirmininku, bei asmens, paskirto S ąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu 
užsienio reikalams ir saugumo politikai, pasikonsultavus su kitu šeši ų m ėnesi ų laikotarpiu pirminin ­
kausian čia valstybe nare, imtis konkre čių priemoni ų, b ūtin ų norint užtikrinti veiksming ą per ėjim ą 
prie naujos tvarkos, atsižvelgiant į materialinius ir organizacinius pirmininkavimo Europos Vadov ų 
Tarybai ir Užsienio reikal ų tarybai aspektus.LT C 83/340 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
9. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 16 straipsnio 9 dalies d ėl 
Europos Vadov ų Tarybos sprendimo d ėl pirmininkavimo Tarybai 
Konferencija pareiškia, kad kai tik bus pasirašyta Lisabonos sutartis, Taryba tur ėtų prad ėti rengti 
sprendimą , nustatant į sprendimo d ėl pirmininkavimo Tarybai įgyvendinimo proced ūrą, ir per šešis 
m ėnesius jam politiškai pritarti. Europos Vadov ų Tarybos sprendimo projektas, kuris bus priimtas 
min ėtos Sutarties įsigaliojimo dien ą, išd ėstytas toliau:  
Europos Vadov ų Tarybos sprendimo  
dėl pirmininkavimo Tarybai projektas  
1 straipsnis  
1. Tarybai, išskyrus Užsienio reikal ų taryb ą, 18 m ėnesi ų pirmininkauja iš anksto nustatytos trij ų 
valstybi ų nari ų grup ės. Grup ės sudaromos lygios rotacijos tarp valstybi ų nari ų pagrindu, atsižvelgiant 
į j ų įvairov ę ir geografin ę pusiausvyr ą S ąjungoje.  
2. Kiekvienas grup ės narys paeiliui pirmininkauja šešis m ėnesius vis ų sudėč ių Tarybai, išskyrus 
Užsienio reikal ų taryb ą. Kiti grup ės nariai padeda pirmininkui atlikti visas jo pareigas pagal bendr ą 
program ą. Grup ės nariai tarpusavyje gali susitarti d ėl kitos tvarkos.  
2 straipsnis  
Valstybi ų nari ų vyriausybi ų nuolatinių atstov ų komitetui pirmininkauja valstyb ės nar ės atstovas, 
pirmininkaujantis Bendr ųjų reikal ų tarybai.  
Politiniam ir saugumo komitetui pirmininkauja S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir 
saugumo politikai atstovas.  
Jeigu vadovaujantis 4 straipsniu nenuspr ęsta kitaip, įvairios sudė ties Tarybos, išskyrus Užsienio reikal ų 
taryb ą, parengiamiesiems organams pirmininkauja tuo metu atitinkamos sud ėties Tarybai pirminin ­
kaujan čios grup ės narys.  
3 straipsnis  
Bendradarbiaudama su Komisija, Bendr ųjų reikal ų taryba užtikrina įvairios sudė ties Tarybos darbo 
nuoseklum ą ir t ęstinum ą daugiame čių program ų strukt ūroje. Pirmininkaujan čios valstyb ės nar ės, 
padedant Tarybos generaliniam sekretoriatui, imasi vis ų reikalingų priemoni ų Tarybos darbui orga ­
nizuoti ir sklandžiai jos veiklai užtikrinti.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/341
4 straipsnis  
Taryba priima sprendimą , nustatantį šio sprendimo į gyvendinimo priemones.  
10. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio  
Konferencija mano, kad kai į Komisij ą nebe įtraukiami vis ų valstybi ų nari ų pilie čiai, Komisija tur ėtų 
skirti ypating ą d ėmes į santyki ų su visomis valstyb ėmis nar ėmis visiškam skaidrumui užtikrinti. Tod ėl 
Komisija turėt ų palaikyti glaudžius ryšius su visomis valstyb ėmis nar ėmis, neatsižvelgdama į tai, ar j ų 
pilietis eina Komisijos nario pareigas, ir šiomis s ąlygomis tur ėtų skirti ypating ą d ėmes į keitimuisi 
informacija ir konsultacijoms su visomis valstyb ėmis nar ėmis.  
Konferencija taip pat mano, kad Komisija tur ėtų imtis vis ų b ūtin ų priemoni ų užtikrinti, kad b ūtų 
visokeriopai atsižvelgiama į politin ę, socialin ę ir ekonomin ę tikrov ę visose valstyb ėse nar ėse, įskaitant 
tas, kuri ų pilietis neina Komisijos nario pareig ų. Šios priemon ės taip pat tur ėtų užtikrinti, kad į t ų 
valstybi ų nari ų pozicij ą b ūtų atsižvelgiama priimant atitinkamas organizacines priemones.  
11. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio 6 ir 7 dali ų 
Konferencijos manymu, pagal Sutar čių nuostatas Europos Parlamentas ir Europos Vadov ų Taryba 
bendrai atsako už skland ų Europos Komisijos pirmininko rinkim ų proces ą. Prieš Europos Vadov ų 
Tarybai priimant sprendim ą, Europos Parlamento ir Europos Vadov ų Tarybos atstovai tinkamiausiu 
būdu rengia reikalingas konsultacijas. Vadovaujantis 17 straipsnio 7 dalies pirm ąja pastraipa, ši ų 
konsultacij ų metu didelis d ėmesys skiriamas kandidat ų į Komisijos pirmininko post ą biografijos 
faktams, atitinkamai atsižvelgiant į Europos Parlamento rinkimus. Europos Parlamento ir Europos 
Vadov ų Tarybos tarpusavio susitarimu atitinkamai gali b ūti nustatoma toki ų konsultacij ų rengimo 
tvarka.  
12. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 18 straipsnio  
1. Konferencija pareiškia, kad, vykstant parengiamajam darbui prieš paskiriant S ąjungos vyriausi ąjį 
įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris pagal Europos S ąjungos sutarties 18 straipsn į 
ir Protokolo d ėl pereinamojo laikotarpio nuostat ų 5 straipsn į turi b ūti paskirtas Lisabonos sutarties, iš 
dalies kei čian čios Europos S ąjungos sutart į ir Europos bendrijos steigimo sutart į, įsigaliojimo dien ą ir 
kurio kadencija truks nuo tos dienos iki t ą dien ą veikian čios Komisijos kadencijos pabaigos, bus 
palaikomi tinkami ryšiai su Europos Parlamentu.  
2. Be to, Konferencija primena, kad S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo 
politikai, kurio kadencija 2009 m. lapkri čio m ėn. prasid ės t ą pa čią dien ą ir bus tokios pat trukm ės 
kaip naujos sud ėties Komisijos kadencija, bus paskirtas laikantis Europos S ąjungos sutarties 17 ir 18 
straipsni ų nuostat ų.LT C 83/342 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
13. Deklaracija d ėl bendros užsienio ir saugumo politikos  
Konferencija pabr ėžia, kad Europos S ąjungos sutarties nuostatos d ėl bendros užsienio ir saugumo 
politikos, įskaitant S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigyb ės 
suk ūrim ą ir Išor ės veiksm ų tarnybos įsteigim ą, neturi įtakos dabartiniams valstybi ų nari ų įsipareigo ­
jimams j ų užsienio politikos nustatymo bei vykdymo ir j ų nacionalinio atstovavimo tre čiosiose šalyse 
bei tarptautin ėse organizacijose srityse.  
Konferencija taip pat primena, kad bendr ą saugumo ir gynybos politik ą reglamentuojan čios nuostatos 
nedaro poveikio ypatingam valstybi ų nari ų saugumo ir gynybos politikos pob ūdžiui.  
Ji pabr ėžia, kad Europos S ąjungai ir jos valstyb ėms nar ėms ir toliau bus privalomos Jungtinių Taut ų 
Chartijos nuostatos bei vis ų pirma nuostata, kad pagrindin ė atsakomyb ė už tarptautin ės taikos ir 
saugumo palaikymą tenka Saugumo Tarybai bei jos nariams.  
14. Deklaracija d ėl bendros užsienio ir saugumo politikos  
Be Europos S ąjungos sutarties 24 straipsnio 1 dalyje nurodyt ų speciali ų taisykli ų ir proced ūrų, 
konferencija pabr ėžia, kad nuostatos, susijusios su bendra užsienio ir saugumo politika, įskaitant 
dėl S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Išor ės veiksm ų tarnybos 
įsteigimo, nedarys įtakos kiekvienoje valstyb ėje nar ėje galiojan čiam teisiniam pagrindui, jos atsako ­
mybei ir galioms, susijusiems su jos užsienio politikos nustatymu ir vykdymu, jos nacionaline 
diplomatine tarnyba, santykiais su treč iosiomis šalimis ir dalyvavimu tarptautin ėse organizacijose, 
įskaitant valstybi ų nari ų naryst ę JT Saugumo Taryboje.  
Konferencija taip pat atkreipia d ėmes į į tai, kad nuostatomis, susijusiomis su bendra užsienio ir 
saugumo politika, nesuteikiama nauj ų gali ų Komisijai inicijuojant sprendimus ar nepadidinamas 
Europos Parlamento vaidmuo.  
Konferencija taip pat primena, kad bendr ą Europos saugumo ir gynybos politik ą reglamentuojan čios 
nuostatos nedaro įtakos ypatingam valstybi ų nari ų saugumo ir gynybos politikos pob ūdžiui.  
15. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 27 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad, kai tik bus pasirašyta Lisabonos sutartis, Tarybos generalinis sekretorius, 
vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai, Komisija ir valstyb ės nar ės tur ėtų prad ėti 
parengiam ąjį darb ą d ėl Europos išor ės veiksm ų tarnybos.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/343
16. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos sutarties 55 straipsnio 2 dalies 
Konferencija mano, kad numatant galimyb ę versti Sutartis į 55 straipsnio 2 dalyje minimas kalbas 
prisidedama prie 3 straipsnio 3 dalies ketvirtojoje pastraipoje įtvirtinto tikslo gerbti turting ą S ąjungos 
kult ūros ir kalb ų įvairov ę įgyvendinimo. Šiuo poži ūriu Konferencija patvirtina, kad S ąjunga liks 
ištikima Europos kult ūros įvairovei ir toliau skirs išskirtin į d ėmes į šioms ir kitoms kalboms.  
Konferencija rekomenduoja, kad tos valstyb ės nar ės, kurios nori pasinaudoti 55 straipsnio 2 dalyje 
numatyta galimybe, per šešis m ėnesius nuo Lisabonos sutarties pasirašymo dienos pranešt ų Tarybai 
kalb ą ar kalbas, į kurias bus ver čiamos Sutartys.  
17. Deklaracija d ėl viršenyb ės 
Konferencija primena, kad remiantis nusistovėjusia Europos S ąjungos Teisingumo Teismo praktika 
Sutartys ir teisės aktai, kuriuos priima S ąjunga remdamasi Sutartimis, turi viršenyb ę prieš valstybi ų 
nari ų teis ės aktus šioje teismin ėje praktikoje nustatytomis s ąlygomis.  
Be to, Konferencija nusprend ė prie šio Baigiamojo akto prid ėti Tarybos teis ės tarnybos nuomon ę d ėl 
viršenyb ės, pateikiam ą dokumente 11197/07 (JUR 260):  
„Tarybos teis ės tarnybos nuomon ė 
2007m. birželio 22 d.  
Teisingumo Teismo praktika rodo, kad Bendrijos teis ės viršenyb ė yra esminis min ėtos teis ės principas. Teismo 
nuomone, šis principas yra neatsiejamas nuo Europos bendrijos specifinio pob ūdžio. Tuo metu, kai buvo 
priimtas pirmas sprendimas šioje nusistov ėjusioje Teismo praktikoje (1964 m. liepos 15 d. sprendimas byloje 
Costa prieš ENEL, 6/64 (  1 ), Sutartyje viršenybė nebuvo minima. Taip yra ir šiuo metu. Tai, kad viršenyb ės 
principas nebus įtrauktas į b ūsim ą Sutart į, jokiu b ūdu nepakeis galiojan čio principo ir nusistov ėjusios Teisin ­
gumo Teismo praktikos.  
___________  
( 1 ) „Tai reiškia […], kad teis ės, kylan čios iš Sutarties – nepriklausomo teis ės šaltinio – d ėl jos specialaus ir originalaus pob ūdžio 
neb ūtų galima panaikinti vidaus teisin ėmis nuostatomis nepriklausomai nuo j ų formuluot ės, nepanaikinant jos pob ūdžio kaip 
Bendrijos teis ės ir nesukeliant abejoni ų d ėl pa čios Bendrijos teisinio pagrindo. “ “ 
18. Deklaracija d ėl kompetencijos atskyrimo  
Konferencija pabr ėžia, kad pagal Europos S ąjungos sutartyje ir Sutartyje d ėl Europos S ąjungos 
veikimo numatyt ą S ąjungos ir valstybi ų nari ų kompetencijos pasidalijim ą sritys, kuri ų Sutartys nepris ­
kiria S ąjungos kompetencijai, priklauso valstybi ų nari ų kompetencijai.LT C 83/344 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Kai Sutartys konkre čioje srityje suteikia S ąjungai kompetencij ą, kuria ji dalijasi su valstyb ėmis 
nar ėmis, valstyb ės nar ės naudojasi savo kompetencija tiek, kiek S ąjunga nepasinaudojo arba 
nusprend ė nebesinaudoti savo kompetencija. Pastaroji situacija susidaro, kai atitinkamos S ąjungos 
institucijos nusprendžia panaikinti įstatymo gali ą turint į akt ą, vis ų pirma siekiant užtikrinti, kad b ūtų 
nuolat laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo princip ų. Vieno ar keleto jos nari ų (valstybi ų nari ų 
atstov ų) iniciatyva ir laikantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 241 straipsnio Taryba gali 
reikalauti Komisijos pateikti pasi ūlymus d ėl įstatymo gali ą turin čio akto panaikinimo. Konferencija 
palankiai vertina tai, kad Komisija pareiškia, jog šiems prašymams skirs ypatingą d ėmes į. 
Be to, į Tarpvyriausybin ę konferencij ą susirinkę valstybi ų nari ų vyriausybi ų atstovai, laikydamiesi 
Europos S ąjungos sutarties 48 straipsnio 2–5 dalyse numatytos įprastos perži ūros proced ūros, gali 
nuspr ęsti iš dalies pakeisti Sutartis ir padidinti ar sumažinti min ėtomis Sutartimis S ąjungai suteikt ą 
kompetencij ą. 
19. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 8 straipsnio  
Konferencija sutinka, kad bendromis pastangomis šalindama moter ų ir vyr ų nelygyb ės apraiškas, 
įvairiose savo politikos kryptyse S ąjunga sieks kovoti su bet kokio pob ūdžio smurtu šeimoje. Vals ­
tyb ės nar ės turėt ų imtis vis ų reikiam ų priemoni ų, siekdamos užkirsti keli ą šiai nusikalstamai veikai ir 
bausti už j ą bei pad ėti aukoms ir jas ginti.  
20. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 16 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad kiekvienu atveju pagal 16 straipsn į patvirtinant asmens duomen ų 
apsaugos taisykles, galin čias turė ti tiesiogin ės įtakos nacionaliniam saugumui, bus deramai atsižvel ­
giama į konkre čius ypatumus. Ji primena, kad šiuo metu taikomuose teis ės aktuose (žr. vis ų pirma 
Direktyv ą 95/46/EB) šiuo atžvilgiu esama konkre čių išim čių. 
21. Deklaracija d ėl asmens duomen ų apsaugos teisminio 
bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos 
bendradarbiavimo srityse  
Konferencija pripaž įsta, kad d ėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bend ­
radarbiavimo sri čių ypatingo pobū džio šiose srityse gali reik ėti konkre čių taisykli ų d ėl asmens 
duomen ų apsaugos ir laisvo ši ų duomen ų jud ėjimo, pagr įstų Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
16 straipsniu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/345
22. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 48 ir 
79 straipsni ų 
Konferencija mano, kad tuo atveju, jei įstatymo gali ą turin čio akto, pagr įsto 79 straipsnio 2 dalimi, 
projektas daryt ų poveik į svarbiems valstyb ės nar ės socialin ės apsaugos sistemos aspektams, įskaitant 
jos apimt į, išlaidas ar finansin ę strukt ūrą, ar paveikt ų tos sistemos finansin ę pusiausvyr ą, kaip nusta ­
tyta 48 straipsnio antrojoje pastraipoje, į tos valstyb ės nar ės interesus bus deramai atsižvelgiama.  
23. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 48 straipsnio 
antrosios pastraipos  
Konferencija primena, kad, atsižvelgiant į Europos S ąjungos sutarties 15 straipsnio 4 dal į, min ėtu 
atveju Europos Vadov ų Taryba sprendimus priima bendru sutarimu.  
24. Deklaracija d ėl Europos S ąjungos teisinio subjektiškumo  
Konferencija patvirtina, kad tai, jog Europos S ąjunga yra juridinis asmuo, S ąjungai jokiu b ūdu 
nesuteiks įgaliojim ų leisti teis ės aktus ar veikti peržengiant kompetencijos, kuri ą jai Sutartyse suteik ė 
valstyb ės nar ės, ribas.  
25. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 ir 
215 straipsni ų 
Konferencija primena, kad pagarba pagrindin ėms teis ėms ir laisv ėms vis ų pirma reiškia, kad turi b ūti 
skirtas deramas d ėmesys atitinkam ų fizini ų asmen ų ar įmoni ų turim ų įstatymais numatytų teisi ų 
apsaugai ir laikymuisi. Šiuo tikslu ir siekiant užtikrinti nuodugni ą sprendimų , kuriais fiziniam asme ­
niui ar įmonei skiriamos ribojanč ios priemon ės, teismin ę perži ūrą, tokie sprendimai turi remtis 
aiškiais ir tiksliais kriterijais. Tokie kriterijai tur ėtų b ūti priderinti prie kiekvienos ribojan čios prie ­
mon ės ypatum ų. 
26. Deklaracija d ėl valstyb ės nar ės nedalyvavimo priemonė je, grindžia- 
moje Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo tre čios dalies V antraštine dalimi  
Konferencija pareiškia, kad tokiu atveju, jei valstyb ė nar ė nusprendžia nedalyvauti priemon ėje, grin ­
džiamoje Sutarties d ėl Europos S ąjungos tre čios dalies V antraštine dalimi, Taryba surengs išsamias 
diskusijas apie šios valstyb ės nar ės nedalyvavimo šioje priemon ėje galimas pasekmes.  
Be to, bet kuri valstyb ė nar ė gali paprašyti Komisijos išnagrin ėti situacij ą remiantis Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 116 straipsniu.  
Pirmesn ės pastraipos neturi įtakos valstyb ės nar ės galimybei kreiptis šiuo klausimu į Europos Vadov ų 
Taryb ą.LT C 83/346 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
27. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 85 straipsnio 
1 dalies antrosios pastraipos  
Konferencija mano, kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 85 straipsnio 1 dalies antrojoje 
pastraipoje nurodytuose reglamentuose tur ėtų b ūti atsižvelgiama į nacionalines taisykles ir praktik ą, 
susijusias su kriminalinių nusikaltim ų tyrim ų prad ėjimu.  
28. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 98 straipsnio  
Konferencija pažymi, kad 98 straipsnio nuostatos taikomos vadovaujantis esama praktika. Terminas 
„priemon ės, kurios yra reikalingos tam tikruose Federacin ės Respublikos regionuose d ėl Vokietijos 
padalijimo atsiradusioms nepalankioms ekonomikos s ąlygoms kompensuoti“ aiškinamas vadovau ­
jantis esama Europos S ąjungos Teisingumo Teismo praktika.  
29. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
107 straipsnio 2 dalies c punkto  
Konferencija pažymi, kad 107 straipsnio 2 dalies c punktas aiškinamas vadovaujantis esama Europos 
Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, susijusia su ši ų nuostat ų taikymu pagalbai, teikiamai tam 
tikriems Vokietijos Federacin ės Respublikos regionams, patyrusiems žal ą d ėl Vokietijos padalijimo.  
30. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
126 straipsnio  
Konferencija, atsižvelgdama į 126 straipsn į, patvirtina, kad augimo galimybi ų didinimas ir patikimos 
biudžeto pad ėties užtikrinimas yra du S ąjungos ir valstybi ų nari ų ekonomin ės ir fiskalin ės politikos 
ramsč iai. Stabilumo ir augimo paktas yra svarbi priemon ė šiems tikslams pasiekti.  
Konferencija dar kart ą patvirtina savo įsipareigojim ą laikytis nuostat ų d ėl Stabilumo ir augimo pakto, 
kuris yra valstybi ų nari ų biudžeto politikos koordinavimo pamatas.  
Konferencija patvirtina, jog taisykl ėmis pagr įsta sistema yra geriausia įsipareigojim ų įvykdymo ir 
vienodo poži ūrio į visas valstybes nares garantija.  
Atsižvelgiant į tai, Konferencija taip pat dar kart ą patvirtina savo įsipareigojim ą siekti Lisabonos 
strategijos tiksl ų: kurti darbo vietas, įgyvendinti strukt ūrines reformas ir socialin ę sanglaud ą. 
Sąjunga siekia subalansuoto ekonomikos augimo ir kain ų stabilumo. Tod ėl ekonomin ėje ir biudžeto 
politikoje reikia nustatyti tinkamus prioritetus siekiant ekonomini ų reform ų, inovacij ų, konkurencin ­
gumo ir priva čių investicij ų bei vartojimo didinimo silpno ekonomikos augimo laikotarpiais. Tai tur ėtų 
atspind ėti nacionaliniu ir S ąjungos lygiu priimtuose sprendimuose d ėl biudžeto pateiktos gair ės, vis ųLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/347
pirma valstyb ės pajam ų ir išlaid ų strukt ūros pertvarkos, laikantis biudžeto drausm ės pagal Sutartis bei 
Stabilumo ir augimo paktą . 
Atsižvelgiant į biudžeto ir ekonomikos sunkumus, su kuriais susiduria valstyb ės nar ės, akivaizdi 
tampa patikimos biudžeto politikos laikymosi per vis ą ekonomin į cikl ą svarba.  
Konferencija sutaria, kad valstyb ės nar ės turėt ų aktyviai pasinaudoti ekonomikos pakilimo laikotar ­
piais, siekdamos konsoliduoti valstyb ės finansus ir gerinti biudžeto pad ėtį. J ų tikslas – pakilimo 
laikotarpiais laipsniškai pasiekti biudžeto pertekli ų, kuris leist ų deramai įveikti ekonomikos 
nuosmukio sunkumus, ir taip prisid ėti prie ilgalaikio valstyb ės finans ų tvarumo.  
Valstyb ės nar ės laukia galimų Komisijos pasi ūlym ų, taip pat papildomo valstybi ų nari ų ind ėlio, kurie 
sustiprint ų ir išaiškint ų Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinim ą. Valstyb ės nar ės imsis vis ų reikiam ų 
priemoni ų, kad padidint ų savo ekonomikos augimo galimybes. Š į tikslą pad ėtų pasiekti geresnis 
ekonomin ės politikos koordinavimas. Ši deklaracija neužkerta kelio b ūsimoms diskusijoms d ėl Stabi ­
lumo ir augimo pakto.  
31. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
156 straipsnio  
Konferencija patvirtina, kad 156 straipsnyje apibr ėžtos politikos kryptys iš esm ės priklauso valstybi ų 
nari ų kompetencijai. Pagal š į straipsn į S ąjungos lygiu priimamos skatinamosios ir koordinavimo 
rėmimo priemon ės yra papildomo pob ūdžio. Jos reikalingos valstybi ų nari ų bendradarbiavimui 
stiprinti, o ne nacionalin ėms sistemoms derinti. Tai netur ės poveikio kiekvienoje valstyb ėje nar ėje 
taikomoms su socialini ų partneri ų atsakomybe susijusioms garantijoms ir praktikai.  
Ši deklaracija nepažeidžia Sutar čių nuostat ų, suteikian čių kompetencij ą S ąjungai, įskaitant socialinius 
klausimus.  
32. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
168 straipsnio 4 dalies c punkto  
Konferencija pareiškia, kad priemon ėmis, kurios bus patvirtintos taikant 168 straipsnio 4 dalies c 
punktą, turi b ūti atsižvelgiama į bendras saugumo problemas ir jomis turi b ūti siekiama nustatyti 
aukštus kokyb ės ir saugos standartus, jei kitu atveju nacionaliniai standartai, turintys įtakos vidaus 
rinkai, kliudyt ų pasiekti aukšt ą žmoni ų sveikatos apsaugos lyg į.LT C 83/348 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
33. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
174 straipsnio  
Konferencija mano, kad 174 straipsnyje daroma nuoroda į sal ų vietoves gali apimti vis ą salose 
esan čių valstybi ų teritorij ą, jei jos atitinka b ūtinus kriterijus.  
34. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
179 straipsnio  
Konferencija sutinka, kad S ąjungos veiksmai mokslini ų tyrim ų ir technologij ų pl ėtros srityje bus 
vykdomi deramai atsižvelgiant į valstybi ų nari ų mokslini ų tyrim ų politikos fundamentines kryptis 
ir pasirinkim ą. 
35. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
194 straipsnio  
Konferencijos įsitikinimu 194 straipsnis neturi poveikio valstybi ų nari ų teisei imtis reikiam ų prie ­
moni ų užtikrinant savo energijos tiekim ą 347 straipsnyje numatytomis s ąlygomis.  
36. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 218 straips- 
nio d ėl deryb ų d ėl valstybi ų nari ų tarptautini ų susitarim ų, susijusi ų su 
laisv ės, saugumo ir teisingumo erdve, ir j ų sudarymo  
Konferencija patvirtina, kad valstyb ės nar ės gali der ėtis d ėl susitarim ų su tre čiosiomis šalimis arba 
tarptautin ėmis organizacijomis tre čios dalies V antraštin ės dalies 3, 4 ir 5 skyriuose numatytose 
srityse ir juos sudaryti, jei tokie susitarimai atitinka S ąjungos teis ę. 
37. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
222 straipsnio  
Nepažeidžiant priemoni ų, kurias S ąjunga priima siekdama laikytis savo solidarumo pareigos valstybei 
narei, patirian čiai teroro akt ą, gaivalin ę nelaim ę ar žmogaus sukeltą katastrof ą, n ė viena iš 222 
straipsnio nuostat ų nesiekiama paveikti kitos valstyb ės nar ės teis ės pasirinkti labiausiai tinkamas 
priemones, skirtas laikytis savo solidarumo pareigos tai valstybei narei.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/349
38. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
252 straipsnio, reglamentuojan čio generalini ų advokat ų skai čių Teisingumo 
Teisme 
Konferencija pareiškia, kad jei pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 252 straipsnio pirm ąją 
pastraip ą Teisingumo Teismas paprašys, kad generalini ų advokat ų skai čius b ūtų padidintas trimis 
(vienuolika vietoj aštuoni ų), Taryba, spr ęsdama vieningai, susitars d ėl tokio padidinimo.  
Tokiu atveju Konferencija sutinka, kad Lenkija, kaip ir Vokietija, Pranc ūzija, Italija, Ispanija ir Jungtin ė 
Karalystė , tur ėtų nuolatin į generalin į advokat ą ir nebedalyvaut ų rotacijos sistemoje, o pagal esam ą 
rotacijos sistem ą vykt ų penki ų, o ne trij ų generalini ų advokat ų rotacija.  
39. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
290 straipsnio  
Konferencija atsižvelgia į Komisijos ketinim ą toliau konsultuotis su valstybi ų nari ų paskirtais eksper ­
tais, rengiant deleguotų jų teis ės akt ų finansinių paslaug ų srityje projektus, pagal jos nusistovė jusi ą 
praktik ą. 
40. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
329 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad valstyb ės nar ės, pateikdamos prašym ą prad ėti tvirtesnį bendradarbiavim ą, 
gali nurodyti, ar jos tame etape jau ketina remtis 333 straipsniu, numatan čiu kvalifikuotos bals ų 
daugumos išpl ėtim ą, arba įprasta teis ėkūros proced ūra. 
41. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
352 straipsnio  
Konferencija pareiškia, kad Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 352 straipsnio 1 dalyje nuoroda į 
Sąjungos tikslus reiškia nuorod ą į Europos S ąjungos sutarties 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytus 
tikslus ir min ėtos Sutarties 3 straipsnio 5 dalyje nustatytus tikslus, susijusius su išor ės veiksmais, 
nurodytais Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo penktojoje dalyje. Tod ėl nereiškia, kad Sutarties 
dėl Europos S ąjungos veikimo 352 straipsniu pagr įstais veiksmais bus siekiama tik Europos S ąjungos 
sutarties 3 straipsnio 1 dalyje nustatyt ų tiksl ų. Atsižvelgdama į tai, Konferencija pažymi, kad pagal 
Europos S ąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dal į bendros užsienio ir saugumo politikos srityje įsta ­
tymo gali ą turintys aktai negali b ūti priimami.LT C 83/350 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
42. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
352 straipsnio  
Konferencija pabr ėžia, kad, remiantis nusistov ėjusia Europos S ąjungos Teisingumo Teismo teismine 
praktika, Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 352 straipsnis, kuris yra neatskiriama suteiktais 
įgaliojimais pagr įstos institucin ės sistemos dalis, negali b ūti pagrindas išpl ėsti S ąjungos kompetencijos 
srit į už bendr ų Sutar čių nuostat ų rib ų, ypa č nuostat ų, kurios apibr ėžia S ąjungos užduotis ir veiksmus. 
Bet kuriuo atveju 352 straipsnis negali b ūti pagrindas priimti nuostatas, d ėl kuri ų b ūtų pakeistos 
Sutartys nesilaikant jose tam nustatytos tvarkos.  
43. Deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
355 straipsnio 6 dalies  
Aukštosios Susitarian čios Šalys susitaria, kad Europos Vadov ų Taryba, taikydama 355 straipsnio 6 
dal į, priims sprendim ą, kuriuo pakei čiamas Majoto statusas S ąjungos atžvilgiu, siekiant, kad ši teri ­
torija tapt ų atokiausiu regionu pagal 355 straipsnio 1 dal į ir 349 straipsn į, kai Pranc ūzijos valdžios 
institucijos praneš Europos Vadov ų Tarybai ir Komisijai, kad tam sudaro s ąlygas vykstanti salos 
vidaus statuso raida.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/351
B. DEKLARACIJOS D ĖL PRIE SUTAR ČIŲ PRIDEDAM Ų PROTOKOL Ų 
44. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio  
Konferencija pažymi, kad jei valstyb ė nar ė yra pateikusi pranešim ą pagal Protokolo d ėl į Europos 
Sąjungos sistem ą integruotos Šengeno  acquis  5 straipsnio 2 dal į, kad ji nenori dalyvauti priimant 
pasi ūlym ą ar iniciatyv ą, tas pranešimas gali b ūti atsiimtas bet kuriuo metu iki Šengeno  acquis  grin ­
džiamos priemon ės pri ėmimo. 
45. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio 2 dalies  
Konferencija pareiškia, kad visais atvejais, kai Jungtin ė Karalyst ė arba Airija nurodo Tarybai, jog ketina 
nedalyvauti priemon ėje, grindžiamoje dalimi Šengeno  acquis , kuri ą taikant ji dalyvauja, Taryba išsa ­
miai aptars galimą tos valstyb ės nar ės nedalyvavimo toje priemon ėje poveik į. Diskusijos Taryboje 
tur ėtų vykti atsižvelgiant į Komisijos pateiktus nurodymus d ėl pasi ūlymo ir Šengeno  acquis  ryšio.  
46. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio 3 dalies  
Konferencija primena, kad jei Taryba nepriima sprendimo pirm ą kart ą iš esm ės aptarus klausim ą, 
Komisija gali per 4 m ėnesius pateikti iš dalies pakeist ą pasi ūlym ą pakartotinai iš esm ės aptarti 
Taryboje.  
47. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl į Europos S ąjungos sistem ą integruotos 
Šengeno  acquis 5 straipsnio 3, 4 ir 5 dali ų 
Konferencija atkreipia dėmes į į tai, kad są lygose, kurios turi b ūti nustatytos Protokolo d ėl į Europos 
Sąjungos sistem ą integruotos Šengeno  acquis  5 straipsnio 3, 4 ar 5 dalyje nurodytu sprendimu, gali 
būti nustatyta, kad atitinkama valstyb ė nar ė prisiima tiesiogines finansines pasekmes, jei j ų b ūtų, 
kurios b ūtinai ir neišvengiamai patiriamos jai nustojus dalyvauti taikant dal į ar vis ą acquis , nurodyt ą 
pagal min ėto protokolo 4 straipsn į Tarybos priimtame sprendime.LT C 83/352 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
48. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl Danijos pozicijos  
Konferencija pažymi, kad d ėl teis ės akt ų, kuriuos turi priimti Taryba, viena arba kartu su Europos 
Parlamentu, ir kuriuose yra Danijai taikom ų nuostat ų, taip pat ir Danijai netaikom ų nuostat ų, kadangi 
jos priimtos tuo teisiniu pagrindu, kuriam taikoma Protokolo d ėl Danijos pozicijos I dalis, Danija 
pareiškia, kad ji nenaudos savo balsavimo teisės tam, kad trukdyt ų priimti Danijai netaikomas 
nuostatas.  
Be to, Konferencija pažymi, kad, remdamasi Konferencijos deklaracija d ėl 222 straipsnio, Danija 
pareiškia, kad Danija dalyvauja taikant pagal 222 straipsn į priimtus veiksmus ar teisė s aktus laiky ­
damasi Protokolo d ėl Danijos pozicijos I ir II dali ų. 
49. Deklaracija d ėl Italijos 
Konferencija atsižvelgia į tai, kad Protokolas d ėl Italijos, prid ėtas prie 1957 m. Europos ekonomin ės 
bendrijos steigimo sutarties, su pakeitimais, padarytais Europos S ąjungos sutartimi, nustato, kad:  
„AUKŠTOSIOS SUSITARIAN ČIOS ŠALYS,  
NOR ĖDAMOS išspr ęsti tam tikras su Italija susijusias problemas,  
SUSITAR Ė d ėl ši ų nuostat ų, kurios pridedamos prie šios Sutarties:  
BENDRIJOS VALSTYB ĖS NAR ĖS 
PAŽYMI, kad Italijos Vyriausyb ė vykdo dešimties met ų ekonomin ės pl ėtros program ą, skirt ą Italijos 
ekonomikos pusiausvyros sutrikimams ištaisyti, pirmiausia r ūpinantis infrastrukt ūra mažiau išsivys ­ 
čiusiuose piet ų Italijos rajonuose ir Italijos salose bei kuriant naujas darbo vietas nedarbui mažinti.  
PRISIMENA, kad šios Italijos Vyriausyb ės programos principus ir tikslus svarst ė ir patvirtino tarptau ­
tinio bendradarbiavimo organizacijos, kurioms priklauso valstybės nar ės. 
PRIPAŽĮ STA, kad pasiekti Italijos programos tikslus yra j ų bendras interesas.  
SUSITARIA, siekdamos pad ėti Italijos Vyriausybei įvykdyti š į uždavin į, rekomenduoti Bendrijos insti ­
tucijoms taikyti visus šioje Sutartyje numatytus metodus ir proced ūras, ypa č tinkamai naudoti 
Europos investicij ų banko ir Europos socialinio fondo išteklius.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/353
MANO, kad Bendrijos institucijos, taikydamos ši ą Sutart į, tur ėtų atsižvelgti į Italijos ekonomikos 
nuolatines pastangas per ateinan čius metus ir į tai, kad pageidautina vengti pavojingos įtampos, 
ypa č mok ėjim ų balansui ar užimtumo lygiui, nes tai gali kelti pavoj ų šios Sutarties taikymui Italijai.  
PRIPAŽĮ STA, kad taikant 109h ir 109i straipsnius reik ės saugotis, kad priemon ės, kuri ų reikalaujama 
iš Italijos Vyriausyb ės, nesutrukdyt ų jai užbaigti savo ekonomikos pl ėtros program ą ir pakelti gyven ­
toj ų gyvenimo lyg į.“ 
50. Deklaracija d ėl Protokolo d ėl pereinamojo laikotarpio nuostat ų 
10 straipsnio  
Konferencija prašo Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pagal savo atitinkam ą kompetencij ą 
stengtis atitinkamais atvejais ir, jei įmanoma, per penkeri ų met ų laikotarp į, nurodytą Protokolo d ėl 
pereinamojo laikotarpio nuostat ų 10 straipsnio 3 dalyje, priimti teis ės aktus, iš dalies kei čian čius arba 
pakei čian čius min ėto protokolo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytus aktus.LT C 83/354 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
C. VALSTYBI Ų NARI Ų DEKLARACIJOS  
Konferencija dar pažym ėjo toliau išvardytas deklaracijas, kurios pridedamos prie šio Baigiamojo akto:  
51. Belgijos Karalyst ės deklaracija d ėl nacionalini ų parlament ų 
Belgija pažymi, kad pagal jos konstitucin ę teis ę S ąjungos kompetencijai priklausan čioje srityje ne tik 
Federalinio parlamento atstov ų r ūmai ir Senatas, bet ir bendrij ų bei region ų parlamentin ės asambl ėjos 
veikia kaip nacionalin ės parlamentin ės sistemos elementai arba nacionalinio parlamento r ūmai.  
52. Belgijos Karalyst ės, Bulgarijos Respublikos, Vokietijos Federacin ės 
Respublikos, Graikijos Respublikos, Ispanijos Karalyst ės, Italijos 
Respublikos, Kipro Respublikos, Lietuvos Respublikos, Didžiosios 
Liuksemburgo hercogyst ės, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, 
Austrijos Respublikos, Portugalijos Respublikos, Rumunijos, Slov ėnijos 
Respublikos ir Slovakijos Respublikos deklaracija d ėl Europos Są jungos 
simboli ų 
Belgija, Bulgarija, Vokietija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipras, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, 
Austrija, Portugalija, Rumunija, Slov ėnija ir Slovakija pareiškia, kad v ėliava su dvylikos aukso spalvos 
žvaigždu čių apskritimu m ėlyname fone, himnas, kylantis iš devintosios Liudvigo van Bethoveno 
simfonijos „Od ė džiaugsmui“, š ūkis „Suvienyti į vairov ėje“, Europos S ąjungos valiuta euro ir geguž ės 
9 d. – Europos diena joms toliau bus bendro pilie čių priklausymo Europos S ąjungai ir j ų ryšio su ja 
simboliai.  
53. Čekijos Respublikos deklaracija d ėl Europos S ąjungos pagrindini ų 
teisi ų chartijos 
1. Čekijos Respublika primena, kad Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartijos nuostatos skirtos 
Europos S ąjungos institucijoms ir įstaigoms deramai atsižvelgiant į subsidiarumo princip ą ir Europos 
Sąjungos bei jos valstybių nari ų kompetencijos pasidalijim ą, kaip dar kart ą patvirtinta Deklaracijoje 
(Nr. 18) d ėl kompetencijos atskyrimo. Čekijos Respublika pabr ėžia, kad Chartijos nuostatos skirtos 
valstybėms nar ėms tik joms įgyvendinant S ąjungos teis ę, o ne joms priimant ir į gyvendinant nacio ­
nalin ės teis ės aktus nepriklausomai nuo S ąjungos teis ės. 
2. Be to, Čekijos Respublika pabr ėžia, kad Chartija neišple čia S ąjungos teis ės taikymo srities ir 
nenustato S ąjungai nauj ų gali ų. Ji nesumažina nacionalin ės teis ės taikymo srities ir neapriboja nacio ­
nalin ės valdžios institucij ų šiuo metu turim ų įgaliojim ų šioje srityje.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/355
3. Čekijos Respublika pabr ėžia, kad atsižvelgiant į tai, jog Chartija pripaž įsta pagrindines teises ir 
principus, kurie kyla iš valstyb ėms nar ėms bendr ų konstitucini ų tradicij ų, min ėtos teis ės ir principai 
tur ėtų b ūti aiškinami atsižvelgiant į tas tradicijas.  
4. Čekijos Respublika taip pat pabr ėžia, kad jokia Chartijos nuostata negali b ūti aiškinama kaip 
ribojanti ar kitaip varžanti žmogaus teises ir pagrindines laisves, kurias atitinkamoje taikymo srityje 
pripaž įsta S ąjungos teis ė ir tarptautiniai susitarimai, kurių Šalys yra S ąjunga arba visos valstyb ės nar ės, 
įskaitant Europos žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvi ų apsaugos konvencij ą, taip pat valstybi ų nari ų 
konstitucijos.  
54. Vokietijos Federacinė s Respublikos, Airijos, Vengrijos Respublikos, 
Austrijos Respublikos ir Švedijos Karalyst ės deklaracija  
Vokietija, Airija, Vengrija, Austrija ir Švedija pažymi, kad pagrindin ės Europos atomin ės energijos 
bendrijos steigimo sutarties nuostatos nuo jos įsigaliojimo nebuvo iš esm ės pakeistos ir turi b ūti 
atnaujintos. Tod ėl jos remia sumanym ą kuo grei čiau sušaukti valstybi ų nari ų vyriausybi ų atstov ų 
konferencij ą. 
55. Ispanijos Karalyst ės bei Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaurė s 
Airijos Karalyst ės deklaracija 
Sutartys taikomos Gibraltarui, kuris yra Europos teritorija, už kurios išor ės santykius atsako valstyb ė 
nar ė. Tai nereiškia, kad kei čiamos atitinkamos suinteresuot ų valstybi ų nari ų pozicijos. 
56. Airijos deklaracija d ėl Protokolo d ėl Jungtin ės Karalyst ės ir Airijos 
pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės 3 straipsnio  
Airija patvirtina savo įsipareigojim ą d ėl S ąjungos kaip laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės, kurioje 
gerbiamos pagrindin ės teis ės ir valstybi ų nari ų įvairios teisinė s sistemos bei tradicijos, o pilie čiams 
užtikrinamas aukštas saugumo lygis.  
Tod ėl Airija pareiškia tvirtai ketinanti, jos manymu, didžiausiu įmanomu mastu pasinaudoti Proto ­
kolo d ėl Jungtinė s Karalyst ės ir Airijos pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės 3 straips ­
nyje numatyta teise ir dalyvauti patvirtinant priemones pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
tre čiosios dalies V antraštin ę dal į. 
Vis ų pirma ji didžiausiu įmanomu mastu dalyvaus policijos bendradarbiavimo srities priemon ėse.LT C 83/356 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Be to, Airija primena, kad pagal protokolo 8 straipsn į ji gali Tarybai raštu pranešti, jog ji nebenori, 
kad jai b ūtų taikomos protokolo nuostatos. Airija ketina perži ūrėti ši ų priemoni ų veikim ą per trejus 
metus nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo.  
57. Italijos Respublikos deklaracija d ėl Europos Parlamento sud ėties 
Italija pažymi, kad pagal Europos S ąjungos sutarties 10 straipsn į ir 14 straipsn į Europos Parlament ą 
sudaro S ąjungos pilie čių atstovai, kai atstovavimas užtikrinamas maž ėjan čia proporcingumo tvarka.  
Italija taip pat pažymi, kad pagal Europos S ąjungos sutarties 9 straipsn į ir Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 20 straipsn į S ąjungos pilietis yra kiekvienas asmuo, turintis valstybė s nar ės pilie ­
tyb ę. 
Taigi Italija laiko, kad, nepažeidžiant Sprendimo d ėl 2009–2014 m. teis ėkūros laikotarpio, visi 
Europos Vadov ų Tarybos priimti sprendimai Europos Parlamento iniciatyva ir jo pritarimu, nusta ­
tantys Europos Parlamento sud ėtį, turi nepažeisti 14 straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje nuro ­
dyt ų princip ų. 
58. Latvijos Respublikos, Vengrijos Respublikos ir Maltos Respublikos 
deklaracija d ėl bendros valiutos pavadinimo rašybos Sutartyse  
Nepažeidžiant Sutartyse minimo bendros valiutos pavadinimo vienodos rašybos ant banknot ų ir 
monet ų, Latvija, Vengrija ir Malta pareiškia, kad bendros valiutos pavadinimo rašyba, įskaitant šio 
pavadinimo išvestinius žodžius, vartojamus Sutar čių tekste latvi ų, vengr ų ir maltie čių kalbomis, neturi 
poveikio esamoms latvi ų, vengr ų ir maltie čių kalb ų taisykl ėms. 
59. Nyderland ų Karalyst ės deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 312 straipsnio  
Nyderland ų Karalystė sutiks su sprendimu, nurodytu Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 312 
straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje, jei per min ėtos Sutarties 311 straipsnio tre čiojoje pastraipoje 
nurodyto sprendimo peržiū rą bus rastas tinkamas sprendimas d ėl Nyderlandų perviršinio neigiamo 
grynojo mok ėjimo pozicijos S ąjungos biudžeto atžvilgiu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/357
60. Nyderland ų Karalyst ės deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 355 straipsnio  
Nyderland ų Karalyst ė pareiškia, kad sprendimo iniciatyva, kaip nurodyta 355 straipsnio 6 dalyje, 
kuria siekiama pakeisti Nyderland ų Antil ų ir (arba) Arubos status ą S ąjungos atžvilgiu, bus pateikta tik 
remiantis sprendimu, priimtu laikantis Nyderland ų Karalyst ės statuto.  
61. Lenkijos Respublikos deklaracija d ėl Europos S ąjungos pagrindini ų 
teisi ų chartijos 
Chartija jokiu b ūdu neturi įtakos valstybi ų nari ų teisei leisti teisė s aktus visuomen ės moral ės, šeimos 
teis ės srityse, taip pat žmogaus orumo apsaugos ir pagarbos žmogaus fizinei ir moralinei nelie čia­
mybei srityse.  
62. Lenkijos Respublikos deklaracija d ėl Protokolo d ėl Europos Są jungos 
pagrindini ų teisi ų chartijos taikymo Lenkijos Respublikai ir Jungtinei 
Karalystei 
Lenkijos Respublika pareiškia, kad, atsižvelgdama į „Solidarumo“ socialinio jud ėjimo tradicijas ir 
svarb ų jo ind ėlį kovoje d ėl socialini ų ir darbo teisi ų, ji visiškai gerbia S ąjungos teis ėje nustatytas 
socialines ir darbo teises, ypa č patvirtintas Europos S ąjungos pagrindini ų teisi ų chartijos IV antra ­ 
štin ėje dalyje.  
63. Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės 
deklaracija d ėl termino „pilie čiai“ apibr ėžimo  
Sutar čių ir Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutarties atžvilgiu bei aktuose, kurie yra 
priimti pagal šias sutartis arba kuri ų galiojim ą jos prat ęsia, Jungtinė Karalyst ė dar kart ą pakartoja savo 
deklaracij ą d ėl termino „pilie čiai“ apibr ėžimo, kuri ą ji paskelb ė 1982 m. gruodžio 31 d., išskyrus tai, 
kad nurodyti „Britanijos priklausom ų teritorij ų pilie čiai“ yra „Britanijos užj ūrio teritorij ų pilie čiai“. 
64. Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės 
deklaracija d ėl teis ės balsuoti rinkimuose į Europos Parlament ą 
Jungtin ė Karalystė pažymi, kad Europos S ąjungos sutarties 14 straipsnis ir kitos Sutar čių nuostatos 
nėra skirtos tam, kad pakeist ų teis ės balsuoti rinkimuose į Europos Parlament ą pagrindus.LT C 83/358 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
65. Jungtin ės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės 
deklaracija d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 straipsnio 
Jungtin ė Karalystė visiškai pritaria tvirtiems veiksmams patvirtinant finansines sankcijas, skirtas tero ­
rizmo ir susijusios veiklos prevencijai ir kovai su jais. Tod ėl Jungtinė Karalyst ė pareiškia, kad ketina 
pasinaudoti Protokolo d ėl Jungtinės Karalyst ės ir Airijos pozicijos d ėl laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdv ės 3 straipsnyje numatyta teise, kad dalyvaut ų priimant visus pasi ūlymus, pateiktus pagal Sutar ­
ties d ėl Europos S ąjungos veikimo 75 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/359

ATITIKTIES LENTEL ĖS (*)  
Europos S ąjungos sutartis  
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
I ANTRAŠTINĖ DALIS – BENDROSIOS 
NUOSTATOS  I ANTRAŠTIN Ė DALIS – BENDROSIOS 
NUOSTATOS  
1 straipsnis  1 straipsnis  
2 straipsnis  
2 straipsnis  3 straipsnis  
3 straipsnis (panaikintas) (  1 ) 
4 straipsnis  
5 straipsnis (  2 ) 
4 straipsnis (panaikintas) (  3 ) 
5 straipsnis (panaikintas) (  4 ) 
6 straipsnis  6 straipsnis  
7 straipsnis  7 straipsnis  
8 straipsnis  
II ANTRAŠTIN Ė DALIS – EUROPOS EKONO ­
MIN ĖS BENDRIJOS STEIGIMO SUTARTIES 
ATSIŽVELGIANT Į EUROPOS BENDRIJOS 
ĮSTEIGIM Ą PAKEITIMAI  II ANTRAŠTIN Ė DALIS – NUOSTATOS DĖL 
DEMOKRATIJOS PRINCIP Ų 
8 straipsnis (pakeistas) (  5 ) 9 straipsnis  
10 straipsnis (  6 ) 
( 1 ) Iš esm ės pakeistas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (toliau – SESV) 7 straipsniu ir Europos 
Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 13 straipsnio 1 dalimi bei 21 straipsnio 3 dalies antr ąja 
pastraipa. 
( 2 ) Pakei čia Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 5 straipsn į. 
( 3 ) Iš esm ės pakeistas 15 straipsniu. 
( 4 ) Iš esm ės pakeistas 13 straipsnio 2 dalimi. 
( 5 ) ES sutarties, kuri galiojo iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, (toliau – dabartin ė ES sutartis) 8 straipsnis 
iš dalies pakeit ė EB sutart į. Tie pakeitimai yra pateikiami pastarojoje Sutartyje ir 8 straipsnis panaiki ­
namas. Jo numeracija panaudota naujos nuostatos įrašymui. 
( 6 ) 4 dalis iš esm ės pakei čia EB sutarties 191 straipsnio pirm ąją pastraip ą.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/361  
(*) Šios lentelės sudarytos iš Lisabonos sutarties 5 straipsnyje pateikt ų lenteli ų, nepateikiant vidurinio 
stulpelio, kuriame buvo pateikta tarpin ė Lisabonos sutarties numeracija.
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
11 straipsnis  
12 straipsnis  
III ANTRAŠTIN Ė DALIS – EUROPOS ANGLIŲ 
IR PLIENO BENDRIJOS STEIGIMO SUTARTIES 
PAKEITIMAI  III ANTRAŠTIN Ė DALIS – NUOSTATOS DĖL 
INSTITUCIJ Ų 
9 straipsnis (panaikintas) (  7 ) 13 straipsnis  
14 straipsnis (  8 ) 
15 straipsnis (  9 ) 
16 straipsnis (  10 ) 
17 straipsnis (  11 ) 
18 straipsnis  
19 straipsnis (  12 ) 
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS – EUROPOS 
ATOMIN ĖS ENERGIJOS BENDRIJOS STEI ­
GIMO SUTARTIES PAKEITIMAI  IV ANTRAŠTIN Ė DALIS – NUOSTATOS D ĖL 
TVIRTESNIO BENDRADARBIAVIMO 
10 straipsnis (panaikintas) (  13 ) 
27a–27e straipsniai (pakeisti) 
40–40b straipsniai (pakeisti) 
43–45 (pakeisti)  20 straipsnis (  14 ) 
( 7 ) Dabartin ės ES Sutarties 9 straipsnis iš dalies pakeit ė Europos anglies ir plieno bendrijos steigimo 
sutart į. Pastaroji Sutartis nustojo galioti 2002 m. liepos 23 d. 9 straipsnis panaikinamas ir jo 
numeracija panaudota kitos nuostatos įrašymui. 
( 8 ) — EB sutarties 189 straipsnis iš esm ės pakeistas 1 ir 2 dalimis; 
— EB sutarties 190 straipsnio 1–3 dalys iš esm ės pakeistos 1–3 dalimis; 
— EB sutarties 192 straipsnio pirmoji pastraipa iš esm ės pakeista 1 dalimi; 
— EB sutarties 197 straipsnio pirmoji pastraipa iš esm ės pakeista 4 dalimi; 
( 9 ) Iš esm ės pakei čia 4 dal į. 
( 10 ) — EB sutarties 202 straipsnio pirma ir antra įtraukos iš esm ės pakeistos 1 dalimi; 
— EB sutarties 203 straipsnis iš esm ės pakeistas 2 ir 9 dalimis; 
— EB sutarties 205 straipsnio 2 ir 4 dalys iš esm ės pakeistos 4 ir 5 dalimis; 
( 11 ) — EB sutarties 211 straipsnis iš esm ės pakeistas 1 dalimi; 
— EB sutarties 214 straipsnis iš esm ės pakeistas 3 ir 7 dalimis; 
— EB sutarties 217 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys iš esm ės pakeistos 6 dalimi; 
( 12 ) — Iš esm ės pakeit ė EB sutarties 220 straipsn į; 
— EB sutarties 221 straipsnio pirmoji pastraipa iš esm ės pakeista 2 dalies pirm ąja pastraipa. 
( 13 ) Dabartin ės ES sutarties 10 straipsnis iš dalies pakeit ė Atomin ės energijos bendrijos steigimo sutart į. Šie 
pakeitimai pateikiami šioje pastarojoje Sutartyje ir 10 straipsnis panaikinamas. Jo numeracija panau ­
dota kitos nuostatos įrašymui. 
( 14 ) Taip pat pakei čia EB sutarties 11 ir 11a straipsnius.LT C 83/362 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos Sąjungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
V ANTRAŠTINĖ DALIS – NUOSTATOS D ĖL 
BENDROS UŽSIENIO IR SAUGUMO 
POLITIKOS  V ANTRAŠTIN Ė DALIS – BENDROSIOS 
NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU S ĄJUNGOS 
IŠOR ĖS VEIKSMAIS, IR KONKRE ČIOS 
NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU BENDRA 
UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKA  
1 skyrius Bendrosios nuostatos d ėl S ąjungos 
išor ės veiksm ų 
21 straipsnis  
22 straipsnis  
2 skyrius – Konkre čios nuostatos d ėl bendros 
užsienio ir saugumo politikos  
1 skirsnis – Bendrosios nuostatos  
23 straipsnis  
11 straipsnis  24 straipsnis  
12 straipsnis  25 straipsnis  
13 straipsnis  26 straipsnis  
27 straipsnis  
14 straipsnis  28 straipsnis  
15 straipsnis  29 straipsnis  
22 straipsnis (perkeltas)  30 straipsnis  
23 straipsnis (perkeltas)  31 straipsnis  
16 straipsnis  32 straipsnis  
17 straipsnis (perkeltas)  42 straipsnis  
18 straipsnis  33 straipsnis  
19 straipsnis  34 straipsnis  
20 straipsnis  35 straipsnis  
21 straipsnis  36 straipsnis  
22 straipsnis (perkeltas)  30 straipsnis  
23 straipsnis (perkeltas)  31 straipsnis  
24 straipsnis  37 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/363
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
25 straipsnis  38 straipsnis  
39 straipsnis  
47 straipsnis (pakeistas)  40 straipsnis  
26 straipsnis (panaikintas)  
27 straipsnis (panaikintas)  
27a straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27b straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27c straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27d straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
27e straipsnis (pakeistas) (  15 ) 20 straipsnis  
28 straipsnis  41 straipsnis  
2 skirsnis – Nuostatos d ėl bendros saugumo ir 
gynybos politikos  
17 straipsnis (perkeltas)  42 straipsnis  
43 straipsnis  
44 straipsnis  
45 straipsnis  
46 straipsnis  
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS –POLICIJOS IR TEIS ­
MINIO BENDRADARBIAVIMO BAUDŽIAMO ­
SIOSE BYLOSE NUOSTATOS (panaikintas) (  16 ) 
29 straipsnis (pakeistas) (  17 ) 
30 straipsnis (pakeistas) (  18 ) 
31 straipsnis (pakeistas) (  19 ) 
( 15 ) Dabartin ės ES sutarties 27a–27e straipsniai, susij ę su tvirtesniu bendradarbiavimu, taip pat pakei čiami 
SESV 326–334 straipsniais. 
( 16 ) Dabartin ės ES sutarties VI antraštin ės dalies nuostatos, susijusios su policijos ir teisminiu bendradar ­
biavimu baudžiamosiose bylose, pakei čiamos SESV tre čiosios dalies IV antraštin ės (pernumeruota V 
antraštine dalimi) 1, 4 ir 5 skyri ų nuostatomis. 
( 17 ) Pakeistas SESV 67 straipsniu. 
( 18 ) Pakeistas SESV 87 ir 88 straipsniais. 
( 19 ) Pakeistas SESV 82, 83 ir 85 straipsniais.LT C 83/364 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos Sąjungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
32 straipsnis (pakeistas) (  20 ) 
33 straipsnis (pakeistas) (  21 ) 
34 straipsnis (panaikintas)  
35 straipsnis (panaikintas)  
36 straipsnis (pakeistas) (  22 ) 
37 straipsnis (panaikintas)  
38 straipsnis (panaikintas)  
39 straipsnis (panaikintas)  
40 straipsnis (pakeistas) (  23 ) 20 straipsnis  
40a straipsnis (pakeistas) (  23 ) 20 straipsnis  
40b straipsnis (pakeistas) (  23 ) 20 straipsnis  
41 straipsnis (panaikintas)  
42 straipsnis (panaikintas)  
VII ANTRAŠTIN Ė DALIS –TVIRTESNIO 
BENDRADARBIAVIMO NUOSTATOS 
(pakeista) (  24 ) IV ANTRAŠTIN Ė DALIS – TVIRTESNIO 
BENDRADARBIAVIMO NUOSTATOS  
43 straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
43a straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
43b straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
44 straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
44a straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
45 straipsnis (pakeistas) (  24 ) 20 straipsnis  
VIII ANTRAŠTIN Ė DALIS – BAIGIAMOSIOS 
NUOSTATOS  VI ANTRAŠTIN Ė DALIS – BAIGIAMOSIOS 
NUOSTATOS  
46 straipsnis (panaikintas)  
47 straipsnis  
( 20 ) Pakeistas SESV 89 straipsniu. 
( 21 ) Pakeistas SESV 72 straipsniu. 
( 22 ) Pakeistas SESV 71 straipsniu. 
( 23 ) Dabartin ės ES sutarties 40–40b straipsniai, susij ę su tvirtesniu bendradarbiavimu, taip pat pakei čiami 
SESV 326–334 straipsniais. 
( 24 ) Dabartin ės ES sutarties VII antraštin ės dalies 43–45 straipsniai, susij ę su tvirtesniu bendradarbiavimu, 
taip pat pakei čiami SESV 326–334 straipsniais.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/365
Buvusioji Europos Są jungos sutarties numeracija  Naujoji Europos Są jungos sutarties numeracija  
47 straipsnis (pakeistas)  40 straipsnis  
48 straipsnis  48 straipsnis  
49 straipsnis  49 straipsnis  
50 straipsnis  
51 straipsnis  
52 straipsnis  
50 straipsnis (panaikintas)  
51 straipsnis  53 straipsnis  
52 straipsnis  54 straipsnis  
53 straipsnis  55 straipsnis  
Sutartis d ėl Europos S ąjungos veikimo  
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
PIRMOJI DALIS – PRINCIPAI  PIRMOJI DALIS – PRINCIPAI  
1 straipsnis (panaikintas)  
1 straipsnis  
2 straipsnis (panaikintas) (  25 ) 
I antraštin ė dalis – S ąjungos kompetencijos 
kategorijos ir sritys  
2 straipsnis  
3 straipsnis  
4 straipsnis  
5 straipsnis  
6 straipsnis  
II antraštin ė dalis – Bendrai taikomos nuostatos  
( 25 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 3 straipsniu.LT C 83/366 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
7 straipsnis  
3 straipsnio 1dalis (panaikinta) (  26 ) 
3 straipsnio 2 dalis  8 straipsnis  
4 straipsnis (perkeltas)  119 straipsnis 
5 straipsnis (panaikintas) (  27 ) 
9 straipsnis  
10 straipsnis  
6 straipsnis  11 straipsnis  
153 straipsnio 2 dalis (perkelta)  12 straipsnis  
13 straipsnis (  28 ) 
7 straipsnis (panaikintas) (  29 ) 
8 straipsnis (panaikintas) (  30 ) 
9 straipsnis (panaikintas)  
10 straipsnis (panaikintas) (  31 ) 
11 straipsnis (pakeistas) (  32 ) 326–334 straipsniai 
11a straipsnis (pakeistas) (  32 ) 326–334 straipsniai 
12 straipsnis (perkeltas)  18 straipsnis  
13 straipsnis (perkeltas)  19 straipsnis  
14 straipsnis (perkeltas)  26 straipsnis  
15 straipsnis (perkeltas)  27 straipsnis  
16 straipsnis  14 straipsnis  
255 straipsnis (perkeltas)  15 straipsnis  
286 straipsnis (pakeistas)  16 straipsnis  
( 26 ) Iš esm ės pakeistas SESV 3–6 straipsniais. 
( 27 ) Pakeistas ES sutarties 5 straipsniu. 
( 28 ) Įterpta nuostata iš Protokolo d ėl gyv ūnų apsaugos ir gerov ės. 
( 29 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 13 straipsniu. 
( 30 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 13 straipsniu ir SESV 282 straipsnio 1 dalimi. 
( 31 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 4 straipsnio 3 dalimi. 
( 32 ) Taip pat pakeistas ES sutarties 20 straipsniu.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/367
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
17 straipsnis  
ANTROJI DALIS – S ĄJUNGOS PILIETYB Ė ANTROJI DALIS – NEDISKRIMINAVIMAS IR 
SĄJUNGOS PILIETYB Ė 
12 straipsnis (perkeltas)  18 straipsnis  
13 straipsnis (perkeltas)  19 straipsnis  
17 straipsnis  20 straipsnis  
18 straipsnis  21 straipsnis  
19 straipsnis  22 straipsnis  
20 straipsnis  23 straipsnis  
21 straipsnis  24 straipsnis  
22 straipsnis  25 straipsnis  
TRE ČIOJI DALIS – BENDRIJOS POLITIKOS 
SRITYS  TRE ČIOJI DALIS – S ĄJUNGOS POLITIKOS 
SRITYS IR VIDAUS VEIKSMAI  
I antraštin ė dalis – Vidaus rinka  
14 straipsnis (perkeltas)  26 straipsnis  
15 straipsnis (perkeltas)  27 straipsnis  
I antraštin ė dalis – Laisvas preki ų jud ėjimas  II antraštin ė dalis – Laisvas preki ų jud ėjimas 
23 straipsnis  28 straipsnis  
24 straipsnis  29 straipsnis  
1 skyrius – Muit ų s ąjunga  1 skyrius – Muit ų s ąjunga  
25 straipsnis  30 straipsnis  
26 straipsnis  31 straipsnis  
27 straipsnis  32 straipsnis  
Tre čiosios dalies X antraštin ė dalis Muitini ų bend ­
radarbiavimas (perkelta)  2 skirsnis – Muit ų s ąjunga  
135 straipsnis (perkeltas)  33 straipsnis  
2 skyrius – Kiekybini ų apribojim ų tarp vals ­
tybi ų nari ų uždraudimas  2 skyrius – Kiekybini ų apribojim ų tarp vals ­
tybi ų nari ų uždraudimas  
28 straipsnis  34 straipsnisLT C 83/368 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
29 straipsnis  35 straipsnis  
30 straipsnis  36 straipsnis  
31 straipsnis  37 straipsnis  
II antraštinė dalis – Žem ės ūkis III antraštinė dalis – Žem ės ūkis ir žuvininkyst ė 
32 straipsnis  38 straipsnis  
33 straipsnis  39 straipsnis  
34 straipsnis  40 straipsnis  
35 straipsnis  41 straipsnis  
36 straipsnis  42 straipsnis  
37 straipsnis  43 straipsnis  
38 straipsnis  44 straipsnis  
III antraštin ė dalis – Laisvas asmen ų, paslaug ų ir 
kapitalo jud ėjimas  IV antraštin ė dalis – Laisvas asmen ų, paslaug ų 
ir kapitalo jud ėjimas 
1 skyrius – Darbuotojai  1 skyrius – Darbuotojai  
39 straipsnis  45 straipsnis  
40 straipsnis  46 straipsnis  
41 straipsnis  47 straipsnis  
42 straipsnis  48 straipsnis  
2 skyrius – Įsteigimo teis ė 2 skyrius – Įsteigimo teis ė 
43 straipsnis  49 straipsnis  
44 straipsnis  50 straipsnis  
45 straipsnis  51 straipsnis  
46 straipsnis  52 straipsnis  
47 straipsnis  53 straipsnis  
48 straipsnis  54 straipsnis  
294 straipsnis (perkeltas)  55 straipsnis  
3 skyrius – Paslaugos  3 skyrius – Paslaugos  
49 straipsnis  56 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/369
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
50 straipsnis  57 straipsnis  
51 straipsnis  58 straipsnis  
52 straipsnis  59 straipsnis  
53 straipsnis  60 straipsnis  
54 straipsnis  61 straipsnis  
55 straipsnis  62 straipsnis  
4 skyrius – Kapitalas ir mok ėjimai  4 skyrius – Kapitalas ir mok ėjimai  
56 straipsnis  63 straipsnis  
57 straipsnis  64 straipsnis  
58 straipsnis  65 straipsnis  
59 straipsnis  66 straipsnis  
60 straipsnis (perkeltas)  75 straipsnis  
IV antraštin ė dalis – Viz ų, prieglobs čio, 
imigracijos ir kitos su laisvu asmenų jud ėjimu 
susijusios politikos sritys  V antraštin ė dalis – Laisv ės, saugumo ir teisin ­
gumo erdv ė 
1 skyrius – Bendrosios nuostatos  
61 straipsnis  67 straipsnis ( 33 ) 
68 straipsnis  
69 straipsnis  
70 straipsnis  
71 straipsnis (  34 ) 
64 straipsnio 1 dalis (perkelta)  72 straipsnis ( 35 ) 
73 straipsnis  
66 straipsnis (perkeltas)  74 straipsnis  
60 straipsnis (pakeistas)  75 straipsnis  
76 straipsnis  
( 33 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 29 straipsn į. 
( 34 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 36 straipsn į. 
( 35 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 33 straipsn į.LT C 83/370 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
2 skyrius – Sien ų kontrol ės, prieglobs čio ir 
imigracijos politika  
62 straipsnis  77 straipsnis  
63 straipsnio 1 ir 2 punktai ir 64 straipsnio 2 
dalis (  36 ) 78 straipsnis  
63 straipsnio 3 ir 4 punktai  79 straipsnis  
80 straipsnis  
64 straipsnio 1 dalis (pakeista)  72 straipsnis  
3 skyrius – Teisminis bendradarbiavimas civili ­
nėse bylose  
65 straipsnis  81 straipsnis  
66 straipsnis (pakeistas)  74 straipsnis  
67 straipsnis (panaikintas)  
68 straipsnis (panaikintas)  
69 straipsnis (panaikintas)  
4 skyrius – Teisminis bendradarbiavimas 
baudžiamosiose bylose  
82 straipsnis (  37 ) 
83 straipsnis (  37 ) 
84 straipsnis  
85 straipsnis (  37 ) 
86 straipsnis  
5 skyrius – Policijos bendradarbiavimas  
87 straipsnis (  38 ) 
88 straipsnis (  38 ) 
89 straipsnis (  39 ) 
( 36 ) EB sutarties 63 straipsnio 1 ir 2 punktai pakeič iami SESV 78 straipsnio 1 ir 2 dalimis ir 64 straipsnio 
2 dalis pakei čiama SESV 78 straipsnio 3 dalimi. 
( 37 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 31 straipsn į. 
( 38 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 30 straipsn į. 
( 39 ) Pakei čia dabartin ės ES sutarties 32 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/371
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
V antraštin ė dalis – Transportas  VI antraštinė dalis – Transportas  
70 straipsnis  90 straipsnis  
71 straipsnis  91 straipsnis  
72 straipsnis  92 straipsnis  
73 straipsnis  93 straipsnis  
74 straipsnis  94 straipsnis  
75 straipsnis  95 straipsnis  
76 straipsnis  96 straipsnis  
77 straipsnis  97 straipsnis  
78 straipsnis  98 straipsnis  
79 straipsnis  99 straipsnis  
80 straipsnis  100 straipsnis  
VI antraštin ė dalis – Konkurencijos, mokesč ių ir 
teis ės akt ų derinimo bendrosios taisykl ės VII antraštinė dalis – Konkurencijos, mokesč ių 
ir teis ės akt ų derinimo bendrosios taisykl ės 
1 skyrius – Konkurencijos taisykl ės 1 skyrius – Konkurencijos taisykl ės 
1 skirsnis – Įmon ėms taikomos taisykl ės 1 skirsnis – Įmon ėms taikomos taisykl ės 
81 straipsnis  101 straipsnis  
82 straipsnis  102 straipsnis  
83 straipsnis  103 straipsnis  
84 straipsnis  104 straipsnis  
85 straipsnis  105 straipsnis  
86 straipsnis  106 straipsnis  
2 skirsnis – Valstybi ų teikiama pagalba  2 skirsnis – Valstybi ų teikiama pagalba  
87 straipsnis  107 straipsnis  
88 straipsnis  108 straipsnis  
89 straipsnis  109 straipsnis  
2 skyrius – Mokes čių nuostatos  2 skyrius – Mokes čių nuostatosLT C 83/372 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
90 straipsnis  110 straipsnis  
91 straipsnis  111 straipsnis  
92 straipsnis  112 straipsnis  
93 straipsnis  113 straipsnis  
3 skyrius – Teis ės akt ų suderinimas  3 skyrius – Teis ės akt ų suderinimas  
95 straipsnis (perkeltas)  114 straipsnis  
94 straipsnis (perkeltas)  115 straipsnis  
96 straipsnis  116 straipsnis  
97 straipsnis  117 straipsnis  
118 straipsnis  
VII antraštin ė dalis – Ekonomin ė ir pinig ų 
politika VIII antraštin ė dalis – Ekonomin ė ir pinig ų 
politika 
4 straipsnis (perkeltas)  119 straipsnis  
1 skyrius – Ekonomin ė politika 1 skyrius – Ekonomin ė politika 
98 straipsnis  120 straipsnis  
99 straipsnis  121 straipsnis  
100 straipsnis  122 straipsnis  
101 straipsnis  123 straipsnis  
102 straipsnis  124 straipsnis  
103 straipsnis  125 straipsnis  
104 straipsnis  126 straipsnis  
2 skyrius – Pinig ų politika 2 skyrius – Pinig ų politika 
105 straipsnis  127 straipsnis  
106 straipsnis  128 straipsnis  
107 straipsnis  129 straipsnis  
108 straipsnis  130 straipsnis  
109 straipsnis  131 straipsnis  
110 straipsnis  132 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/373
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
111 straipsnio 1–3 ir 5 dalys (perkeltos)  219 straipsnis 
111 straipsnio 4 dalis (perkelta)  138 straipsnis 
133 straipsnis  
3 skyrius – Institucij ų nuostatos  3 skyrius – Institucij ų nuostatos  
112 straipsnis (perkeltas)  283 straipsnis 
113 straipsnis (perkeltas)  284 straipsnis 
114 straipsnis  134 straipsnis  
115 straipsnis  135 straipsnis  
4 skyrius – Specialios nuostatos valstyb ėms 
nar ėms, kuri ų valiuta yra euro  
136 straipsnis  
137 straipsnis  
111 straipsnio 4 dalis (perkelta)  138 straipsnis  
4 skyrius – Pereinamojo laikotarpio nuostatos  5 skyrius – Pereinamojo laikotarpio nuostatos  
116 straipsnis (panaikintas)  
139 straipsnis  
117 straipsnio 1, 2 dalies šešta įtrauka ir 3 – 9 
dalys (panaikintos)  
117 straipsnio 2 dalies penkios pirmosios 
įtraukos (perkeltos)  141 straipsnio 2 dalis  
121 straipsnio 1 dalis (perkelta) 122 straipsnio 2 dalies antras sakinys (perkeltas) 
123 straipsnio 5 dalis (perkeltas)  140 straipsnis (
 40 ) 
118 straipsnis (panaikintas)  
123 straipsnio 3 dalis (perkeltas) 117 straipsnio 2 dalies penkios pirmosios įtraukos 
(perkeltos)  141 straipsnis (
 41 ) 
( 40 ) — 140 straipsnio 1 dalis pakei čiama 121 straipsnio 1 dalimi. 
— 140 straipsnio 2 dalis pakei čiama 122 straipsnio 2 dalies antru sakiniu. 
— 140 straipsnio 3 dalis pakei čiama 123 straipsnio 5 dalimi. 
( 41 ) — 141 straipsnio 1 dalis pakei čiama 123 straipsnio 3 dalimi. 
— 141 straipsnio 2 dalis pakei čiama 117 straipsnio 2 dalies pirmomis penkiomis įtraukomis.LT C 83/374 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
124 straipsnio 1 dalis (perkelta)  142 straipsnis  
119 straipsnis  143 straipsnis  
120 straipsnis  144 straipsnis  
121 straipsnio 1 dalis (perkelta)  140 straipsnio 1 dalis 
121 straipsnio 2–4 dalys (panaikintos)  
122 straipsnio 1, 2 dalys, pirmas sakinys, 3, 4, 
5 ir 6 dalys (panaikintos)  
122 straipsnio 2 dalis, antras sakinys (perkeltas)  140 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa  
123 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys (panaikintos)  
123 straipsnio 3 dalis (perkelta)  141 straipsnio 1 dalis 
123 straipsnio 5 dalis (perkelta)  140 straipsnio 3 dalis 
124 straipsnio 1 dalis (perkelta)  142 straipsnis 
124 straipsnio 2 dalis (panaikinta)  
VIII antraštinė dalis – Užimtumas  IX antraštinė dalis – Užimtumas  
125 straipsnis  145 straipsnis  
126 straipsnis  146 straipsnis  
127 straipsnis  147 straipsnis  
128 straipsnis  148 straipsnis  
129 straipsnis  149 straipsnis  
130 straipsnis  150 straipsnis  
IX antraštin ė dalis – Bendra prekybos politika 
(perkeltas)  Penktosios dalies II antraštin ė dalis – Bendra 
prekybos politika  
131 straipsnis (perkeltas)  206 straipsnis 
132 straipsnis (panaikintas)  
133 straipsnis (perkeltas)  207 straipsnis 
134 straipsnis (panaikintas)  
X antraštin ė dalis – Muitini ų bendradarbiavimas 
(perkeltas)  Tre čiosios dalies II antraštin ės dalies 2 skyrius – 
Muitini ų bendradarbiavimasLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/375
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
135 straipsnis (perkeltas)  33 straipsnis  
XI antraštin ė dalis – Socialin ė politika, švie ­
timas, profesinis mokymas ir jaunimas  X antraštin ė dalis – Socialin ė politika 
1 skyrius – Socialin ės nuostatos (panaikintas)  
136 straipsnis  151 straipsnis  
152 straipsnis  
137 straipsnis  153 straipsnis  
138 straipsnis  154 straipsnis  
139 straipsnis  155 straipsnis  
140 straipsnis  156 straipsnis  
141 straipsnis  157 straipsnis  
142 straipsnis  158 straipsnis  
143 straipsnis  159 straipsnis  
144 straipsnis  160 straipsnis  
145 straipsnis  161 straipsnis  
2 skyrius – Europos socialinis fondas  XI antraštinė dalis – Europos socialinis fondas  
146 straipsnis  162 straipsnis  
147 straipsnis  163 straipsnis  
148 straipsnis  164 straipsnis  
3 skyrius – Švietimas, profesinis mokymas ir 
jaunimas  XII antraštinė dalis – Švietimas, profesinis rengimas, jaunimas ir sportas  
149 straipsnis  165 straipsnis  
150 straipsnis  166 straipsnis  
XII antraštin ė dalis – Kult ūra XIII antraštin ė dalis – Kult ūra 
151 straipsnis  167 straipsnis  
XIII antraštinė dalis –Visuomen ės sveikata  XIV antraštin ė dalis – Visuomen ės sveikata  
152 straipsnis  168 straipsnis  
XIV antraštin ė dalis – Vartotoj ų apsauga XV antraštin ė dalis – Vartotoj ų apsaugaLT C 83/376 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
153 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalys  169 straipsnis  
153 straipsnio 2 dalis (perkelta)  12 straipsnis  
XV antraštin ė dalis – Transeuropiniai tinklai  XVI antraštin ė dalis – Transeuropiniai tinklai  
154 straipsnis  170 straipsnis  
155 straipsnis  171 straipsnis  
156 straipsnis  172 straipsnis  
XVI antraštin ė dalis – Pramon ė XVII antraštin ė dalis – Pramon ė 
157 straipsnis  173 straipsnis  
XVII antraštinė dalis – Ekonomin ė ir socialin ė 
sanglauda  XVIII antraštin ė dalis – Ekonomin ė, socialin ė ir 
teritorin ė sanglauda  
158 straipsnis  174 straipsnis  
159 straipsnis  175 straipsnis  
160 straipsnis  176 straipsnis  
161 straipsnis  177 straipsnis  
162 straipsnis  178 straipsnis  
XVIII antraštin ė dalis – Moksliniai tyrimai ir 
technologij ų pl ėtra XIX antraštin ė dalis – Moksliniai tyrimai ir 
technologij ų pl ėtra 
163 straipsnis  179 straipsnis  
164 straipsnis  180 straipsnis  
165 straipsnis  181 straipsnis  
166 straipsnis  182 straipsnis  
167 straipsnis  183 straipsnis  
168 straipsnis  184 straipsnis  
169 straipsnis  185 straipsnis  
170 straipsnis  186 straipsnis  
171 straipsnis  187 straipsnis  
172 straipsnis  188 straipsnis  
189 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/377
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
173 straipsnis  190 straipsnis  
XIX antraštin ė dalis – Aplinka  XX antraštin ė dalis – Aplinka  
174 straipsnis  191 straipsnis  
175 straipsnis  192 straipsnis  
176 straipsnis  193 straipsnis  
XXI antraštin ė dalis – Energetika  
194 straipsnis  
XXII antraštin ė dalis – Turizmas  
195 straipsnis  
XXIII antraštinė dalis – Civilin ė sauga  
196 straipsnis  
XXIV antraštin ė dalis – Administracinis 
bendradarbiavimas  
197 straipsnis  
XX antraštin ė dalis – Bendradarbiavimas vysty ­
mosi labui (perkeltas)  Penktosios dalies III antraštin ės dalies 1 skyrius – 
Bendradarbiavimas vystymosi labui  
177 straipsnis (perkeltas)  208 straipsnis 
178 straipsnis (panaikintas) (  42 ) 
179 straipsnis (perkeltas)  209 straipsnis 
180 straipsnis (perkeltas)  210 straipsnis 
181 straipsnis (perkeltas)  211 straipsnis 
XXI antraštin ė dalis – Ekonominis, finansinis ir 
techninis bendradarbiavimas su tre čiosiomis 
šalimis (perkeltas)  Penktosios dalies III antraštin ės dalies 2 skyrius – 
Ekonominis, finansinis ir techninis bendradarbia ­
vimas su tre čiosiomis šalimis  
181a straipsnis (perkeltas)  212 straipsnis 
KETVIRTOJI DALIS – ASOCIACIJA SU 
UŽJ ŪRIO ŠALIMIS IR TERITORIJOMIS  KETVIRTOJI DALIS – ASOCIACIJA SU UŽJ ŪRIO ŠALIMIS IR TERITORIJOMIS 
182 straipsnis  198 straipsnis  
183 straipsnis  199 straipsnis
 
( 42 ) Iš esm ės pakeistas SESV 208 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos pirmu sakiniu.LT C 83/378 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
184 straipsnis  200 straipsnis  
185 straipsnis  201 straipsnis  
186 straipsnis  202 straipsnis  
187 straipsnis  203 straipsnis  
188 straipsnis  204 straipsnis  
PENKTOJI DALIS – S ĄJUNGOS IŠOR ĖS 
VEIKSMAI  
I antraštin ė dalis – Bendrosios nuostatos d ėl 
Sąjungos išor ės veiksm ų 
205 straipsnis  
Tre čiosios dalies IX antraštin ė dalis – Bendra 
prekybos politika (perkeltas)  II antraštin ė dalis – Bendra prekybos politika  
131 straipsnis (perkeltas)  206 straipsnis  
133 straipsnis (perkeltas)  207 straipsnis  
III antraštinė dalis – Bendradarbiavimas su 
tre čiosiomis šalimis ir humanitarin ė pagalba 
Tre čiosios dalies XX antraštin ė dalis – Bendradar ­
biavimas vystymosi labui (perkeltas)  1 skyrius – Bendradarbiavimas vystymosi labui  
177 straipsnis (perkeltas)  208 straipsnis ( 43 ) 
179 straipsnis (perkeltas)  209 straipsnis  
180 straipsnis (perkeltas)  210 straipsnis  
181 straipsnis (perkeltas)  211 straipsnis  
Tre čiosios dalies XXI antraštin ė dalis – Ekonominis, 
finansinis ir techninis bendradarbiavimas su tre čio­
siomis šalimis (perkeltas)  2 skyrius – Ekonominis, finansinis ir techninis 
bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis  
181a straipsnis (perkeltas)  212 straipsnis  
213 straipsnis  
3 skyrius – Humanitarin ė pagalba 
214 straipsnis  
IV antraštin ė dalis – Ribojan čios priemon ės 
( 43 ) 1 dalies antrosios pastraipos antras sakinys iš esm ės pakeit ė EB sutarties 178 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/379
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
301 straipsnis (pakeistas)  215 straipsnis  
V antraštin ė dalis – Tarptautiniai susitarimai  
216 straipsnis  
310 straipsnis (perkeltas)  217 straipsnis  
300 straipsnis (pakeistas)  218 straipsnis  
111 straipsnio 1–3 ir 5 dalys (perkeltos)  219 straipsnis  
VI antraštin ė dalis – S ąjungos santykiai su 
tarptautin ėmis organizacijomis ir treč iosiomis 
šalimis bei S ąjungos delegacijos  
302–304 straipsniai (pakeisti)  220 straipsnis  
221 straipsnis  
VII antraštinė dalis – Solidarumo s ąlyga  
222 straipsnis  
PENKTOJI DALIS – BENDRIJOS INSTITUCIJOS  ŠEŠTOJI DALIS – INSTITUCIN ĖS IR 
FINANSIN ĖS NUOSTATOS  
I antraštin ė dalis – Institucijas reglamentuojan ­ 
čios nuostatos  I antraštin ė dalis – Institucin ės nuostatos  
1 skyrius – Institucijos  1 skyrius – Institucijos  
1 skirsnis – Europos Parlamentas  1 skirsnis – Europos Parlamentas  
189 straipsnis (panaikintas) (  44 ) 
190 straipsnio 1–3 dalys (panaikintos) (  45 ) 
190 straipsnio 4 ir 5 dalys  223 straipsnis  
191 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  46 ) 
191 straipsnio antroji pastraipa  224 straipsnis  
192 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  47 ) 
192 straipsnio antroji pastraipa  225 straipsnis  
193 straipsnis  226 straipsnis  
( 44 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 1 ir 2 dalimis. 
( 45 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 1–3 dalimis. 
( 46 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 11 straipsnio 4 dalimi. 
( 47 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 1 dalimi.LT C 83/380 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
194 straipsnis  227 straipsnis  
195 straipsnis  228 straipsnis  
196 straipsnis  229 straipsnis  
197 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  48 ) 
197 straipsnio antroji, tre čioji ir ketvirtoji 
pastraipos 230 straipsnis  
198 straipsnis  231 straipsnis  
199 straipsnis  232 straipsnis  
200 straipsnis  233 straipsnis  
201 straipsnis  234 straipsnis  
2 skirsnis – Europos Vadov ų Taryba 
235 straipsnis  
236 straipsnis  
2 skirsnis –Taryba  3 skirsnis – Taryba  
202 straipsnis (panaikintas) (  49 ) 
203 straipsnis (panaikintas) (  50 ) 
204 straipsnis  237 straipsnis  
205 straipsnio 2 ir 4 dalys (panaikintos) (  51 ) 
205 straipsnio 1 ir 3 dalys  238 straipsnis  
206 straipsnis  239 straipsnis  
207 straipsnis  240 straipsnis  
208 straipsnis  241 straipsnis  
209 straipsnis  242 straipsnis  
210 straipsnis  243 straipsnis  
3 skirsnis – Komisija  4 skirsnis – Komisija  
( 48 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 14 straipsnio 4 dalimi. 
( 49 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 16 straipsnio 1 dalimi ir SESV 290 ir 291 straipsniais. 
( 50 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 16 straipsnio 2 ir 9 dalimis. 
( 51 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 16 straipsnio 4 ir 5 dalimis.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/381
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
211 straipsnis (panaikintas) (  52 ) 
244 straipsnis  
212 straipsnis (perkeltas)  249 straipsnio 2 dalis 
213 straipsnis  245 straipsnis  
214 straipsnis (panaikintas) (  53 ) 
215 straipsnis  246 straipsnis  
216 straipsnis  247 straipsnis  
217 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys (panaikintos) (  54 ) 
217 straipsnio 2 dalis  248 straipsnis  
218 straipsnio 1 dalis (panaikinta) (  55 ) 
218 straipsnio 2 dalis  249 straipsnis  
219 straipsnis  250 straipsnis  
4 skirsnis – Teisingumo Teismas  5 skirsnis – Europos Sąjungos Teisingumo 
Teismas  
220 straipsnis (panaikintas) (  56 ) 
221 straipsnio pirmoji pastraipa 
(panaikinta) (  57 ) 
221 straipsnio antroji ir treč ioji pastraipos 251 straipsnis  
222 straipsnis  252 straipsnis  
223 straipsnis  253 straipsnis  
224 straipsnis (  58 ) 254 straipsnis  
255 straipsnis  
225 straipsnis  256 straipsnis  
225a straipsnis  257 straipsnis  
( 52 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 17 straipsnio 1 dalimi. 
( 53 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 17 straipsnio 3 ir 7 dalimis. 
( 54 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 17 straipsnio 6 dalimi. 
( 55 ) Iš esm ės pakeistas SESV 295 straipsniu. 
( 56 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 19 straipsniu. 
( 57 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 19 straipsnio 2 dalies pirm ąja pastraipa. 
( 58 ) Pirmosios pastraipos pirmas sakinys iš esm ės pakeistas ES sutarties 19 straipsnio 2 dalies antroji 
pastraipa.LT C 83/382 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
226 straipsnis  258 straipsnis  
227 straipsnis  259 straipsnis  
228 straipsnis  260 straipsnis  
229 straipsnis  261 straipsnis  
229a straipsnis  262 straipsnis  
230 straipsnis  263 straipsnis  
231 straipsnis  264 straipsnis  
232 straipsnis  265 straipsnis  
233 straipsnis  266 straipsnis  
234 straipsnis  267 straipsnis  
235 straipsnis  268 straipsnis  
269 straipsnis  
236 straipsnis  270 straipsnis  
237 straipsnis  271 straipsnis  
238 straipsnis  272 straipsnis  
239 straipsnis  273 straipsnis  
240 straipsnis  274 straipsnis  
275 straipsnis  
276 straipsnis  
241 straipsnis  277 straipsnis  
242 straipsnis  278 straipsnis  
243 straipsnis  279 straipsnis  
244 straipsnis  280 straipsnis  
245 straipsnis  281 straipsnis  
6 skirsnis – Europos centrinis bankas  
282 straipsnis  
112 straipsnis (perkeltas)  283 straipsnisLT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/383
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
113 straipsnis (perkeltas)  284 straipsnis  
5 skirsnis – Audito R ūmai 7 skirsnis – Audito Rūmai 
246 straipsnis  285 straipsnis  
247 straipsnis  286 straipsnis  
248 straipsnis  287 straipsnis  
2 skyrius – Kelioms institucijoms bendros 
nuostatos  2 skyrius – S ąjungos teis ės aktai, pri ėmimo 
proced ūros ir kitos nuostatos  
1 skirsnis – S ąjungos teis ės aktai  
249 straipsnis  288 straipsnis  
289 straipsnis  
290 straipsnis (  59 ) 
291 straipsnis (  59 ) 
292 straipsnis  
2 skirsnis – Pri ėmimo proced ūros ir kitos 
nuostatos  
250 straipsnis  293 straipsnis  
251 straipsnis  294 straipsnis  
252 straipsnis (panaikintas)  
295 straipsnis  
253 straipsnis  296 straipsnis  
254 straipsnis  297 straipsnis  
298 straipsnis  
255 straipsnis (perkeltas)  15 straipsnis  
256 straipsnis  299 straipsnis  
2 skirsnis– S ąjungos patariamieji organai  
300 straipsnis  
3 skirsnis – Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetas  1 skirsnis – Ekonomikos ir socialini ų reikal ų 
komitetas  
( 59 ) Iš esm ės pakei čia EB sutarties 202 straipsnio tre čiąją įtrauk ą.LT C 83/384 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
257 straipsnis (panaikintas) (  60 ) 
258 straipsnio pirmoji, antroji ir ketvirtoji 
pastraipos 301 straipsnis  
258 straipsnio tre čioji pastraipa (panaikinta) (  61 ) 
259 straipsnis  302 straipsnis  
260 straipsnis  303 straipsnis  
261 straipsnis (panaikintas)  
262 straipsnis  304 straipsnis  
4 skirsnis Region ų komitetas  2 skirsnis Region ų komitetas  
263 straipsnio pirmoji ir penktoji pastraipos 
(panaikintos) (  62 ) 
263 straipsnio antroji – ketvirtoji pastraipos  305 straipsnis  
264 straipsnis  306 straipsnis  
265 straipsnis  307 straipsnis  
5 skirsnis – Europos investicij ų bankas  4 skirsnis – Europos investicij ų bankas  
266 straipsnis  308 straipsnis  
267 straipsnis  309 straipsnis  
II antraštinė dalis – Finansin ės nuostatos  II antraštin ė dalis – Finansin ės nuostatos  
268 straipsnis  310 straipsnis  
1 skyrius – S ąjungos nuosavi ištekliai  
269 straipsnis  311 straipsnis  
270 straipsnis (panaikintas) (  63 ) 
2 skyrius – Daugiamet ė finansin ė programa  
312 straipsnis  
3 skyrius – S ąjungos metinis biudžetas  
( 60 ) Iš esm ės pakeistas SESV 300 straipsnio 2 dalimi. 
( 61 ) Iš esm ės pakeistas SESV 300 straipsnio 4 dalimi. 
( 62 ) Iš esm ės pakeistas SESV 300 straipsnio 3 ir 4 dalimis. 
( 63 ) Iš esm ės pakeistas SESV 310 straipsnio 4 dalimi.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/385
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
272 straipsnio 1 dalis (perkelta)  313 straipsnis  
271 straipsnis (perkeltas)  316 straipsnis 
272 straipsnio 1 dalis (perkelta)  313 straipsnis 
272 straipsnio 2–10 dalys  314 straipsnis  
273 straipsnis  315 straipsnis  
271 straipsnis (perkeltas)  316 straipsnis  
4 skyrius – Biudžeto vykdymas ir įvykdymo 
patvirtinimas  
274 straipsnis  317 straipsnis  
275 straipsnis  318 straipsnis  
276 straipsnis  319 straipsnis  
5 skyrius – Bendros nuostatos  
277 straipsnis  320 straipsnis  
278 straipsnis  321 straipsnis  
279 straipsnis  322 straipsnis  
323 straipsnis  
324 straipsnis  
6 skyrius– Kova su suk čiavimu 
280 straipsnis  325 straipsnis  
III antraštinė dalis – Tvirtesnis 
bendradarbiavimas  
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  326 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  327 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  328 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  329 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  330 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  331 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  332 straipsnis ( 64 ) 
( 64 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsnius.LT C 83/386 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  333 straipsnis ( 64 ) 
11 ir 11a straipsniai (pakeisti)  334 straipsnis ( 64 ) 
ŠEŠTOJI DALIS – BENDROSIOS IR BAIGIA ­
MOSIOS NUOSTATOS  SEPTINTOJI DALIS – BENDROSIOS IR 
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
281 straipsnis (panaikintas) (  65 ) 
282 straipsnis  335 straipsnis  
283 straipsnis  336 straipsnis  
284 straipsnis  337 straipsnis  
285 straipsnis  338 straipsnis  
286 straipsnis (pakeistas)  16 straipsnis  
287 straipsnis  339 straipsnis  
288 straipsnis  340 straipsnis  
289 straipsnis  341 straipsnis  
290 straipsnis  342 straipsnis  
291 straipsnis  343 straipsnis  
292 straipsnis  344 straipsnis  
293 straipsnis (panaikintas)  
294 straipsnis (perkeltas)  55 straipsnis  
295 straipsnis  345 straipsnis  
296 straipsnis  346 straipsnis  
297 straipsnis  347 straipsnis  
298 straipsnis  348 straipsnis  
299 straipsnio 1 dalis (panaikinta) (  66 ) 
299 straipsnio 2 dalies antroji, tre čioji ir 
ketvirtoji pastraipos  349 straipsnis  
299 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa ir 3–6 
dalys (perkeltos)  355 straipsnis  
( 64 ) Taip pat pakei čia dabartin ės ES sutarties 27a–27e, 40–40b ir 43–45 straipsnius. 
( 65 ) Iš esm ės pakeistas ES sutarties 47 straipsniu. 
( 66 ) Iš esm ės pake čia ES sutarties 52 straipsn į.LT 2010 3 30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 83/387
Buvusioji Europos bendrijos steigimo sutarties 
numeracija Nauja Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
numeracija  
300 straipsnis (pakeistas)  218 straipsnis 
301 straipsnis (pakeistas)  215 straipsnis 
302 straipsnis (pakeistas)  220 straipsnis 
303 straipsnis (pakeistas)  220 straipsnis 
304 straipsnis (pakeistas)  220 straipsnis 
305 straipsnis (panaikintas)  
306 straipsnis  350 straipsnis  
307 straipsnis  351 straipsnis  
308 straipsnis  352 straipsnis  
353 straipsnis  
309 straipsnis  354 straipsnis  
310 straipsnis (perkeltas)  217 straipsnis 
311 straipsnis (panaikintas) (  67 ) 
299 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa ir 3–6 
dalys (perkeltos)  355 straipsnis  
312 straipsnis  356 straipsnis  
Baigiamosios nuostatos  
313 straipsnis  357 straipsnis  
358 straipsnis  
314 straipsnis (panaikintas) (  68 ) 
( 67 ) Iš esm ės pake čia ES sutarties 51 straipsn į. 
( 68 ) Iš esm ės pake čia ES sutarties 55 straipsn į.LT C 83/388 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2010 3 30