A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A bíróság a Dr....,.... alatti ügyvéd által képviselt M L. B-i. ti lakos
felperesnek, a Dr..... ügyvéd ügygondnok.... szám alatti lakos által
képviselt KO ismeretlen helyen tartózkodó alperes elleni, házasság
felbontása iránti perében meghozta a következő
Í T É L E T E T:
A bíróság a M.L felperesnek a K.O alperessel A-ben 2002. április 3-án
kötött és 39/2002. folyószám alatt bejegyzett házasságát f e l b o n t j a.
.... alperesi ügygondnok díját 10.000 (tízezer) Ft-ban állapítja meg, mely
összeget a felperes által El.17/2005. szám alatt elnöki letétbe helyezett
összegből rendel utalni.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek
11.000 (tizenegyezer) Ft részperköltséget, az ezt meghaladó költségeiket
a felek maguk viselik.
Az ítélet ellen a kézbesítésétől számított 15 napon belül írásban a Barcsi
Városi Bíróságnál három példányban benyújtandó fellebbezésnek van
helye.
A bíróság tájékoztatja a peres feleket, hogy közös kérelmük alapján a
fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálása kérhető.
A másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson kívül bírálja el, ha a
fellebbezés a perköltség viselésére vagy összegére vonatkozik, vagy az
ítélet indokolása ellen irányul.
Ha a felek a tárgyalás megtartását kérik, a másodfokú bíróság a
fellebbezést tárgyaláson bírálja el.
I n d o k o l á s:
A peres felek Belgiumban, A-ben kötöttek egymással házasságot 2002.
április 3-án. A házasság megkötését követően Belgiumban, A-ban
telepedtek le, amely egy bérelt lakás.
Az alperes holland állampolgár, jelenlegi lakcíme, tartózkodási helye
ismeretlen. A peres felek házassága a házasság megkötését követő
néhány hónapon belül elkezdett megromlani, elsősorban az alperes
magatartására visszavezethető okokból. Az alperes Hollandiába ment
dolgozni, külön bankszámlát nyitott magának, amihez a felperes hozzá
nem férhetett, ugyanakkor a közös bankszámlát ő is használta.
A háztartás közös költségeihez tehát megfelelőképpen nem járult
hozzá. Kapcsolatát a felperessel elhanyagolta, inkább barátaival járt el
szórakozni, ugyancsak elhanyagolta a felperes szüleivel való kapcsolatát.
Ezek a körülmények oda vezettek, hogy 2003. augusztusában
megszakadt a felek között az életközösség.
A felperesért ekkor szülei elutaztak Magyarországról Belgiumba, a peres
felek az ingó vagyonukat egymás között megosztották és szeptember
elején a felperes véglegesen visszaköltözött Magyarországra. Azóta a
felek között semmiféle kapcsolat nincs, a felperesnek tudomása sincs
arról, hogy az alperes jelenleg hol tartózkodik. A korábbi lakcímeire írt
levelek „Ismeretlen” jelzéssel érkeztek vissza.
A felek házasságából gyermek nem született.
A felperes kereseti kérelmében házassága felbontását kérte. Egyúttal
valószínűsítette a bíróság előtt azt a csatolt tértivevényekkel, hogy az
alperes külföldön ismeretlen helyen tartózkodik.
A bíróság ezért az alperes részére ügygondnokot rendelt, a keresetlevelet
az ügygondnok részére kézbesítette.
Az alperes a kereseti kérelem elutasítását kérte.
Tekintettel arra, hogy a felperes magyar, míg az alperes holland
állampolgár, valamint arra, hogy a házasságkötés helye Belgium,
a bíróságnak mindenek előtt a nemzetközi magánjogi kérdésekben
kellett állást foglalnia. Az alkalmazandó jog kérdéséről rendelkezik az
Európai Unió Tanácsának 2201/2003. számú rendelete. A rendelet II.
fejezet 3. cikk (1). bek. a./ pontja értelmében a házasság felbontásával,
különválással, vagy a házasság érvénytelenítésével kapcsolatos ügyekben
annak a tagállamnak a bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek
területen a kérelmező szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik, ha
a kérelem benyújtását közvetlenül megelőzően legalább egy évig ott
tartózkodott, vagy a kérelmező szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik,
amennyiben a kérelem benyújtását közvetlenül megelőzően legalább hat
hónapig ott tartózkodott és vagy az adott tagállam állampolgára, vagy az
Egyesült Királyság és Írország esetében ott van a domicile-ja.
Tehát önmagában a magyar állampolgárság nem alapozza meg a magyar
bíróság joghatóságát, ehhez további feltételek megvalósulása szükséges.
Miután a felperes 2003. szeptembere óta Magyarországon tartózkodik,
ezen feltételek megvalósultak, tehát a magyar bíróság rendelkezik
joghatósággal a jogvita elbírálására.
Ugyanakkor az Unió rendelete az alkalmazandó jog kérdését nem
szabályozza.
Tekintettel arra, hogy Magyarország és Belgium között kétoldalú
megállapodás nincsen, alkalmazandó a Nemzetközi magánjogról szóló
1979. évi XIII. sz. törvényerejű rendeletnek a házasság felbontásával
kapcsolatos fejezete.
A rendelet 40. § (2). bek. értelmében: Ha a házastársak személyes joga
a keresetlevél benyújtása idejéig különböző, utolsó közös személyes
jogukat ennek hiányában, ha valamelyik házasfél magyar állampolgár
a magyar jogot, ellenkező esetben pedig annak az államnak a jogát
kell alkalmazni, amelynek területén a házastársaknak utoljára közös
lakóhelyük volt.
Miután a felperes magyar állampolgársággal rendelkezik, így alkalmazható
a magyar jog, közelebbről a családjogi törvény rendelkezései.
A bíróság tanúként hallgatta meg a felperes szüleit Dr. M.I-t és Dr. M.I-nét
a házasélet megromlásával kapcsolatos körülményekre.
P.20.080/2005/8. szám
A tanúk vallomásukban előadták, hogy valóban véglegesen megromlott
a felek között a kapcsolat és, hogy valójában 2003. szeptemberétől már
különváltan élnek, azóta nem is találkoztak egymással a peres felek.
A bíróság ezért a felperes kereseti kérelmének helytadva, a Csjt. 18. §
(1). bek. alapján a házasság felbontása felől határozott.
Az alperes ügygondnokának a díját a bíróság a PK. 74. sz. állásfoglalás
alapján állapította meg, mely összeget a felperes által elnöki letétbe
helyezett összegből rendelt utalni.
A Pp. 290. § (4). bek. alapján a bíróság a felperes javára részperköltséget
állapított meg (a lerótt illeték és a megelőlegezett ügygondnoki díj fele),
az ezt meghaladó költségeket a felek maguk viselik.