A Vas Megyei Bíróság a .......... ügyvéd által képviselt .........
felperesnek .............. ügyvéd által képviselt ........... alperes ellen
házasság felbontása iránt indított perében a Szombathelyi Városi Bíróság
P.21.156/2005/3. számú végzése ellen a felperes által 4. sorszám alatt
benyújtott fellebbezés folytán meghozta a következő
VÉGZÉST:
A megyei bíróság a városi bíróság végzését helybenhagyja, azzal, hogy a
joghatóság hiányára vonatkozó megállapítást mellőzi.
Kötelezi a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg a alperesnek 5.000.-
(ötezer) Ft másodfokú perköltséget.
A végzés ellen fellebbezésnek nincs helye.
INDOKOLÁS:
A városi bíróság végzésével a felperes házasság felbontására irányuló
kereseti kérelmét érintően - az Európai Unió Tanácsa 1347/2004/EK
számú rendelete 2. cikk (1) bekezdése, illetve a 9. cikke alapján -
megállapította a joghatóság hiányát és a pert a Pp. 157. § a.) pontja
alapján megszüntette.
A végzés ellen a felperes fellebbezett, melyben kérte, hogy a megyei
bíróság a városi bíróság joghatóságát állapítsa meg.
Fellebbezésében arra hivatkozott, hogy nem állapítható meg: a peres
felek - a joghatóság hiányát megalapozó - szokásos tartózkodási
hellyel csak Ausztriában rendelkeztek. A felperes a .........................
házasságukat követően nem tartózkodott folyamatosan Ausztriában,
az életközösség fennállása alatt mindvégig váltogatta a tartózkodási
helyét Magyarország és Ausztria között. Hivatkozott továbbá arra is,
hogy az Európai Unió Tanácsa 1347 /2004/EK számú rendelete 2001.
március 1-én lépett hatályba. A rendeletet azonban a felperes által
2003. november 5. napján a Szombathelyi Városi Bírósághoz benyújtott
házasság felbontása iránti kereseti kérelme vonatkozásában nem lehet
alkalmazni, mivel Magyarország 2004. június 1. napjától tagja az Európai
Uniónak, és a rendeletnek nincs visszaható hatálya. A kereset benyújtása
időpontjában a Szombathelyi Városi Bíróság joghatóságát megállapította,
ezért utólag - az 1347/2004/EK számú rendeletre hivatkozva - a
joghatóság hiányát megállapítani nem lehet.
A felperes fellebbezésére az alperes észrevételt tett, kérte a végzés
helybenhagyását.
Észrevételében arra hivatkozott, hogy a felek szokásos tartózkodási helye
az életközösség fennállása alatt Ausztriában volt, ami a Bezirksgericht
Graz joghatóságát alapozza meg. A grazi bíróság álláspontja szerint
az 1347/2004/EK számú rendelete a jelen ügyben Magyarország
vonatkozásában nem alkalmazható, tekintette 1 arra, hogy a rendelet
Magyarországon 2004. május 1. napjától lépett hatályba.
A fellebbezés alaptalan.
A megyei bíróság a városi bíróság érdemében helyes végzését eltérő
indokok alapján hagyja helyben.
A megyei bíróság annyiban osztja a fellebbezésben kifejtett álláspontot,
hogy az 1347/2004/EK. számú rendelet alkalmazására Magyarországnak
az Európai Unióhoz történt csatlakozását megelőzően a házasság
felbontása körében előterjesztett keresetlevele kapcsán a joghatóság
vizsgálata szempontjából nincs lehetőség, mivel a rendeletnek
visszamenőleges hatálya a korábban indult eljárásokra nincsen.
Ezen indokok alapján a városi bíróság a csatlakozást megelőzően indult
perben a rendelet 2. és 9. cikkére hivatkozással a csatlakozást követően a
joghatóság hiányát már nem állapíthatja meg.
Alkalmazandó azonban a csatlakozást követően is folyamatban lévő
perben a rendelet 13-15. cikke a másik tagállam bírósága által azonos
felek között azonos tárgyban hozott határozatok elismeréséről.
A Bezirksgericht Graz 2005. május 3. napján, a felek között korábban
a Szombathelyi Városi Bíróság előtt indult üggyel megegyező tárgyban
már hozott ítéletet. Az Európai Unió Tanácsa 1347/2004/EK számú
rendeletének 14. cikk (1) bekezdése szerint valamely tagállamban hozott
határozatot a többi tagállamban külön eljárás nélkül elismerik. A fenti
rendelkezés szerint a Szombathelyi Városi Bíróságnak a Bezirksgericht
Graz 2005. május 3. napján kelt határozatát - amely a Landesgericht
fUr Zivilrechtliche Sachen Graz 2005. szeptember 16. napján kelt
határozatával emelkedett jogerőre - külön eljárás nélkül el kell
ismernie.
A rendelet 14. cikk (2) bekezdése külön nevesíti a házasság felbontásával
kapcsolatban a másik tagállam bírósága által hozott határozatot.
A peres felek között nem volt vitás, hogy a másik tagállam (Ausztria)
bírósága a peres felek házasságát jogerősen felbontotta.
Mivel a 15. cikk szerinti, a másik tagállamban hozott határozat
elismerését kizáró okok a rendelkezésre álló adatok alapján nem állnak
fenn, ezért a 14. cikk (4) bekezdése alapján a megyei bíróság a határozat
elismerése mellett a városi bíróság permegszüntető végzését - a
joghatóság hiányára vonatkozó megállapítás mellőzésével- helybenhagyta
azzal, hogy a per megszüntetésének a Pp. 130.§ (1) bekezdés d.) pontja
alapján volt helye a Pp. 157. § a.) pontja figyelembevételével.
A fellebbezés az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (lív.) 57. § (1)
bekezdés a.) pontja alapján illetékmentes.
A megyei bíróság az alperes Jogi képviseletével kapcsolatban felmerült
másodfokú perköltségét a 32/2003. (VI1I.22) IM rendelet 3. § (5)
bekezdése alapján 5.000.- Ft-ban állapította meg, melynek viselésére a
Pp. 78. § (1) bekezdése alapján felperest kötelezte, figyelemmel arra,
hogy felperes fellebbezése nem vezetett eredményre.