ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e br. 83/19/COL

od 28. studenoga 2019.

Trondheim Spektrum (Norveška) [2020/413]

NADZORNO TIJELO EFTA-e (dalje u tekstu: „Tijelo”),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 61. i 62.,

uzimajući u obzir Protokol 26. uz Sporazum o EGP-u,

uzimajući u obzir Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24.,

uzimajući u obzir Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, a posebno članak 1. stavak 2. dijela I. i članak 7. stavak 3. dijela II.,

uzimajući u obzir Odluku Tijela br. 195/04/COL (izmijenjenu),

nakon što je od zainteresiranih strana zatražilo da podnesu primjedbe i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

I. ČINJENICE

1. POSTUPAK

1.1. PRVA PRITUŽBA

(1) Tijelo je 14. ožujka 2017. zaprimilo pritužbu (1) u kojoj se navodi da je općina Trondheim (dalje u tekstu: „Općina”) dodijelila nezakonitu državnu potporu društvu Trondheim Spektrum AS (dalje u tekstu: „TS”), koje je vlasnik višenamjenskog sportskog objekta Trondheim Spektrum u Trondheimu u Norveškoj i njime upravlja. Dopisom od 27. ožujka 2017.Tijelo je pozvalo norveška tijela da odgovore na pritužbu (2). Norveška tijela odgovorila su dopisom od 2. lipnja 2017. (3)

1.2. DRUGA PRITUŽBA

(2) Tijelo je 27. srpnja 2017. zaprimilo drugu pritužbu (4) u kojoj se također navodi da je Općina društvu TS dodijelila nezakonitu državnu potporu. Dopisom od 24. kolovoza 2017. Tijelo je pozvalo norveška tijela da iznesu svoje primjedbe (5). Tijelo je u tome dopisu od norveških tijela zatražilo dodatne informacije o njihovim primjedbama na prvu pritužbu. U dopisu od 1. rujna 2017. Tijelo je norveškim tijelima proslijedilo dodatne informacije od drugog podnositelja pritužbe (6).

(3) U dopisu od 20. rujna 2017. norveška tijela dostavila su svoje primjedbe na drugu pritužbu i informacije koje je Tijelo zatražilo o prvoj pritužbi (7). Predmet se dodatno razmatrao 29. rujna 2017. tijekom godišnjeg zajedničkog sastanka u Oslu. Rasprava je naknadno sažeta u novom dopisu (8).

1.3. ZAHTJEV ZA INFORMACIJE

(4) Tijelo je 20. listopada 2017. norveškim tijelima poslalo zahtjev za informacije (9). Norveška tijela i Tijelo održali su 22. studenoga 2017. videokonferenciju kako bi razgovarali o zahtjevu za informacije. Norveška tijela odgovorila su dopisom od 8. prosinca 2017. (10)

1.4. DODATNE INFORMACIJE OD DRUGOG PODNOSITELJA PRITUŽBE

(5) Drugi podnositelj pritužbe dostavio je dodatne informacije 19. rujna 2017. (11). Drugi podnositelj dostavio je dopunske informacije 6. studenoga 2017. (12). Tijelo je 9. studenoga 2017. obavijestilo norveška tijela da je od jednog podnositelja pritužbe zaprimilo dodatne informacije (13). Norveška tijela i Tijelo razgovarali su o predmetu tijekom videokonferencija održanih 22. studenoga i 13. prosinca 2017. Norveška tijela dostavila su Tijelu dodatne informacije 1. prosinca 2017. (14).

(6) Drugi podnositelj pritužbe dostavio je 26. listopada 2018. još dodatnih informacija (15).

1.5. DODATNI ZAHTJEV ZA INFORMACIJE

(7) Dana 16. siječnja 2018. Tijelo je norveškim tijelima poslalo zahtjev za informacije (16), na koji su ona odgovorila dopisima od 1. i 5. veljače 2018. (17)

1.6. PRIJAVA UGOVORA O ZAKUPU IZ 2019.

(8) Norveška tijela prijavila su 29. studenoga 2018. (18) ugovor o zakupu (dalje u tekstu: „ugovor o zakupu iz 2019.”) koji je trebao stupiti na snagu 1. prosinca 2019. Dopisom od 28. siječnja 2019. Tijelo je od norveških tijela zatražilo dodatne informacije. Norveška tijela odgovorila su dopisom od 21. veljače 2019. (19)

(9) Norveška tijela i Tijelo održali su 13. ožujka 2019.videokonferenciju o predmetu. Nakon sastanka norveška tijela dostavila su dodatne informacije (20). Norveška tijela dostavila su dodatne informacije 18. ožujka 2019. (21) Norveška tijela i Tijelo razgovarali su o predmetu tijekom videokonferencija održanih 11. lipnja, 15. srpnja i 18. listopada 2019.

1.7. OBRAZAC S PODACIMA IZ UREDBE O OPĆEM SKUPNOM IZUZEĆU (GBER) U POGLEDU DOKAPITALIZACIJE

(10) Norveška tijela dostavila su 10. prosinca 2018. obrazac s podacima iz GBER-a (22) (23) o jednokratnoj potpori društvu TS u obliku dokapitalizacije u iznosu od 55 milijuna NOK (približno 5,68 milijuna EUR), tvrdeći da se na mjeru primjenjuje skupno izuzeće.

1.8. SLUŽBENI ISTRAŽNI POSTUPAK

(11) Odlukom br. 32/19/COL (dalje u tekstu: „Odluka o pokretanju postupka”) Tijelo je pokrenulo službeni istražni postupak. Dopisom od 2. svibnja 2019. (24) norveška tijela zatražila su produljenje roka od 20. svibnja 2019. za podnošenje primjedbi i dostavu dokumenata, informacija i podataka potrebnih za ocjenu mjera. Tijelo je dopisom od 10. svibnja 2019. (25) odobrilo produljenje roka do 20. lipnja 2019. Norveška tijela zatražila su 19. lipnja 2019. dodatno produljenje roka do 30. kolovoza 2019., na što je Tijelo pristalo 20. lipnja 2019. (26).

(12) Dopisom od 30. kolovoza 2019. (27) norveška tijela odgovorila su na odluku o pokretanju postupka.

(13) Odluka o pokretanju postupka objavljena je 23. svibnja 2019. u Službenom listu Europske unije i u Dodatku o EGP-u (28). Tijelo je zaprimilo primjedbe jedne zainteresirane strane, odnosno jednog podnositelja pritužbe. Tijelo je te primjedbe proslijedilo norveškim tijelima u dopisu od 27. lipnja 2019. (29) i dalo im priliku da odgovore. U dopisu od 30. kolovoza 2019. (30) norveška tijela dostavila su primjedbe na primjedbe zainteresiranih strana.

2. KONTEKST

(14) Cilj je Općine stanovnicima Trondheima osigurati objekte za sportske i slobodne aktivnosti. Trondheim Spektrum ugošćuje mala i velika sportska događanja te druga događanja kao što su koncerti, sajmovi i kongresi. Primjerice, Trondheim Spektrum ugostit će 2020. europsko rukometno prvenstvo za žene i muškarce.

(15) Općina je 2004. formalno utvrdila načelo besplatnog korištenja objekata za potrebe sportskih klubova u Općini. Time se djeci i mladima olakšava sudjelovanje u sportskim aktivnostima neovisno o imovinskom stanju pojedinačnih obitelji.

(16) Kako bi mogla ispuniti cilj pružanja sportskih objekata svojim građanima, Općina ima u vlasništvu brojne sportske objekte kojima i upravlja, ali i uzima u zakup objekte koje su u vlasništvu trećih osoba koje njima i upravljaju. Općina kupuje kapacitete od društva TS, sportskih klubova koji imaju svoje objekte, drugih državnih tijela (u zgradama kao što su srednje škole) i, u ograničenoj mjeri, od privatnih objekata.

(17) Općina uzima u zakup kapacitete u takvim objektima na temelju posebnih ugovora o zakupu, a zajednički kapacitet besplatno se raspodjeljuje među sportskim klubovima. Zadaća raspodjele kapaciteta povjerena je lokalnom vijeću za sport (Idrettsrådet), koje je dio ustrojstvene strukture Norveškog sportskog saveza (Norges idrettsforbund).

(18) Ukupni raspoloživi kapacitet stavlja se na raspolaganje lokalnom vijeću za sport. Vijeće za sport osnovalo je odbor koji raspodjeljuje kapacitet koji mu je Općina stavila na raspolaganje. Odbor raspodjeljuje raspoložive sate na temelju smjernica koje je utvrdilo vijeće za sport.

(19) Društvo TS vlasnik je i upravitelj višenamjenskog objekta „Trondheim Spektrum”, koji se nalazi u središtu Trondheima. Objekt se sastoji od osam višenamjenskih dvorana. Dvorane se upotrebljavaju za treninge lokalnih sportskih klubova, manja i veća sportska događanja te za druga događanja kao što su koncerti, sajmovi i kongresi.

(20) Povijest društva TS počinje s društvom Nidarøhallen osnovanim 1961. za potrebe izgradnje i upravljanja sportskom i izložbenom dvoranom u Trondheimu. Naziv trgovačkog društva promijenjen je 5. lipnja 2002. u Trondheim Spektrum AS.

(21) Općina je bila i još uvijek jest većinski dioničar u društvu TS. Ona je trenutačno vlasnik 99,68 % dionica (31).

(22) Izgradnja prvog dijela objekta dovršena je 1963. (dvorane A i B). Objekt je proširen četiri puta, 1971. (dvorana C), 1980. (dvorana G), 1988. (dvorane D i E/H) i 2000. (dvorana F).

(23) Od ljeta 2017. u tijeku je velika obnova i proširenje objekta Trondheim Spektrum.

(24) Općina uzima u zakup kapacitet od društva TS i stavlja ga na raspolaganje vijeću za sport. U skladu s ugovorom o zakupu, Trondheim Spektrum rezerviran je uglavnom za sportske aktivnosti mladih od rujna do svibnja (32). Preostali kapacitet tijekom razdoblja od rujna do svibnja i ukupni kapacitet tijekom ostatka godine društvo TS daje u zakup za druge sportske aktivnosti, sajmove i koncerte i ostalo. Društvo TS domaćin je velikog broja sajmova, uključujući godišnji sajam ribarstvene industrije. Nadalje, društvo TS ostvaruje prihode od rada kioska, kafića i restorana.

(25) Cilj je budućeg poslovnog plana društva TS ostvariti sličan i otprilike jednak udio prihoda na temelju ugovora o zakupu s Općinom i od drugih aktivnosti, kao što je i prije bio slučaj (33).

3. OPIS MJERA

3.1. POSTOJEĆE MJERE POTPORE

(26) Odluka o pokretanju postupka odnosila se na nekoliko navodnih mjera potpore dodijeljenih društvu TS. Tijelo u odluci o pokretanju postupka nije ocijenilo prirodu mjera koje bi, ako čine potporu, činile postojeću potporu u smislu članka 1. točke (b) iz dijela II. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda (dalje u tekstu: „Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu”). Te mjere stoga nisu obuhvaćene ovom odlukom. One su se odnosile na i. općinski kredit (mjera br. 1), ii. jamstvo Općine (mjera br. 2), iii. ugovore o zakupu (mjera br. 3) i iv. potporu dodijeljenu u okviru programa Fonda za igre na sreću (mjera br. 8) (34).

3.2. NAVODNE MJERE POTPORE

(27) Kako je navedeno u točki 120. odluke o pokretanju postupka, službenom istragom obuhvaćene su sljedeće mjere: — mjera br. 4. (djelomično): ugovori o zakupu između društva TS i Općine sklopljeni od 2007. do 2017., — mjera br. 5.: novi ugovor o zakupu iz 2019. između društva TS i Općine (prijavljen), — mjera br. 6.: dokapitalizacija povezana s novim i neočekivanim troškovima proširenja i obnove objekta Trondheim Spektrum, — mjera br. 7.: financiranje infrastrukturnih troškova, — mjera br. 9.: implicitno jamstvo sadržano u ugovoru o kreditu između društava Nordea i TS.

(28) Za detaljniji opis mjera Tijelo upućuje na odjeljak 4. odluke o pokretanju postupka.

3.3. MJERA br. 4 – UGOVORI O ZAKUPU SKLOPLJENI OD 1999. DO 2017.

(29) Većina kapaciteta objekta Trondheim Spektrum tradicionalno se upotrebljavala za potrebe sportskih klubova na temelju ugovora o zakupu sklopljenih između društva TS i Općine. Općina je uzimala taj objekt u zakup od njegova otvorenja 1963. Ona je uzimala u zakup objekte od društva Trondheim Spektrum za približno 12 milijuna NOK godišnje od 1990. do 2002.

(30) Podnositelji pritužbe tvrdili su da je cijena zakupa iznad tržišnih uvjeta. Odnosno, zakupnina se temeljila na potrebama društva TS, a ne na kapacitetu koji je potreban Općini. Podnositelji pritužbe tvrde da se zakupnina nikad nije temeljila na pregovorima prema tržišnim uvjetima već ju je jednostrano utvrdilo Općinsko vijeće.

(31) Norveška tijela tvrde da je zakupnina koju je Općina plaćala društvu TS bila u skladu s tržištem i stoga ne podrazumijeva državnu potporu. Ako Tijelo zaključi drugačije, norveška tijela tvrde da bi nova potpora u svakom slučaju bila spojiva s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u.

(32) Tijekom postupka do donošenja odluke o pokretanju postupka, norveška tijela tvrdila su da su ugovori o zakupu dio postojećeg programa potpore. Tijelo je u odluci o pokretanju postupka zauzelo preliminarno stajalište da ugovori o zakupu sklopljeni od 1999. do 2017. ne čine program potpore. Norveška tijela nisu u svojim primjedbama na odluku o pokretanju postupka izjavila da se protive navedenom preliminarnom stajalištu Tijela.

(33) U skladu s člankom 15. stavkom 1. iz dijela II. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, ovlasti Tijela u pogledu povrata potpore podliježu roku zastare od deset godina. Rok zastare počinje na dan dodjele nezakonite potpore korisniku kao pojedinačne potpore ili kao potpore u okviru programa potpore. Rok zastare prekida se bilo kojom radnjom koju Tijelo poduzme u pogledu nezakonite potpore (35).

(34) Tijelo je u odluci o pokretanju postupka ograničilo svoju ocjenu na ugovore o zakupu u pogledu kojih nije istekao rok zastare (36). Tijelo je smatralo da je rok zastare prekinut 27. ožujka 2017. (37).

(35) U skladu s time, čini se da su ugovori o zakupu za koje nije istekao rok zastare sljedeći: (a) ugovor o zakupu 2007.–2008.; (b) ugovor o zakupu 2009.–2010.; i (c) ugovor o zakupu iz 2011. (koji se svake godine obnavljao).

(36) To je zato što se na temelju informacija koje su dostavila norveška tijela čini da je ugovor o zakupu stupio na snagu 1. siječnja 2008. (38), te bi taj datum, ako nema drugačijih naznaka, trebalo smatrati datumom kada je dodijeljena potpora na temelju ugovora.

(37) Tijelo je u odluci o pokretanju postupka izjavilo, međutim, da nema informacija o ugovoru o zakupu koji je bio na snazi tijekom 2007. jer je ugovor o zakupu za koji su norveška tijela navela da je prethodio ugovoru za razdoblje 2007.–2008. istekao 31. prosinca 2006. Nadalje, Tijelo nije imalo informacija o tome kada je potpisan ugovor o zakupu za razdoblje 2007.–2008. i o tome bi li datum potpisivanja mogao biti datum kada je dodijeljena potpora na temelju ugovora.

(38) Norveška tijela navela su u svojim primjedbama na odluku o pokretanju postupka da nisu mogla dostaviti ugovor o zakupu za 2007. jer se čini da nije sklopljen pisani ugovor. Norveška tijela izjavila su da bi, budući da je zakupnina plaćena u skladu s ugovorom o zakupu za prethodno razdoblje, to značilo da je, u skladu s norveškim ugovornim pravom, ugovor prešutno produljen. U svakom slučaju, iz informacija koje su dostavila norveška tijela razvidno je koliku je zakupninu Općina plaćala za određenu količinu kapaciteta.

(39) Tijelo nije zatražilo dodatne informacije u tom pogledu jer norveška tijela nisu izjavila da se protive ocjeni Tijela o roku zastare i zbog toga što su norveška tijela dostavila informacije o iznosu plaćenom na temelju ugovora o zakupu. Nedostatak dokumenata stoga ne bi utjecao na ocjenu mjere koju Tijelo iznosi u ovoj odluci.

3.4. MJERA br. 5 – UGOVOR O ZAKUPU IZ 2019. – PRIJAVA

(40) Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., norveška tijela prijavila su ugovor o zakupu iz 2019. TS i Općina sklopili su novi ugovor o zakupu, koji bi trebao stupiti na snagu 1. prosinca 2019. (39) Ugovor će isteći 30. travnja 2035.

(41) Norveška tijela objasnila su da se taj ugovor o zakupu temelji na načelima na kojima se temelje prethodni ugovori o zakupu. Norveška tijela dodatno su objasnila da novi ugovor o zakupu donosi znatno povećanje raspoloživog kapaciteta za sportske klubove. U skladu s novim ugovorom o zakupu prostor se daje u zakup na ukupno 16 848 sati godišnje, dok se prije davao na 12 500 sati. U skladu s novim ugovorom o zakupu zakupnina po satu povećava se s približno 1 200 NOK na 1 700 NOK (s približno 124 na 176 EUR). Postoje dva razloga za povećanje. Prvo, zakupnina koju je Općina plaćala u prošlosti utvrđena je na temelju razine utvrđene 1989. i 1990. i nije se prilagođavala. Drugo, građevinski troškovi povezani s osiguravanjem fleksibilnosti i omogućavanjem uporabe za više sportova dovode do toga da operativni troškovi po kvadratnom metru znatno premašuju troškove postojećeg objekta po kvadratnom metru.

(42) Oba podnositelja pritužbe tvrdila su da je zakupnina u novom ugovoru o zakupu iznad tržišnih uvjeta jer se temeljila na potrebama društva TS, a ne na potrebnom kapacitetu Općine. Podnositelji pritužbe tvrde da zakupnina nije utvrđena na temelju pregovora prema tržišnim uvjetima, već je u cilju pokrivanja građevinskih troškova proširenja objekta Trondheim Spektrum.

(43) Jedan od podnositelja pritužbe dodatno je tvrdio da su glavni troškovni elementi projekta proširenja i obnove povezani sa zahtjevima koji se odnose na aktivnosti koje nisu obuhvaćene ugovorima o zakupu, kao što su koncerti, profesionalni sportska događanja i sajmovi. Jedan od podnositelja pritužbe tvrdi da je podjela troškova između različitih aktivnosti stoga netočna jer su se potrebe sportskih klubova mogle zadovoljiti uz niže troškove.

(44) Norveška tijela tvrde da je zakupnina koju Općina plaća društvu TS u skladu s novim ugovorom o zakupu u skladu s tržištem i stoga ne čini državnu potporu. Ako Tijelo ne bude moglo isključiti postojanje državne potpore u novom ugovoru o zakupu, norveška tijela prijavila su ugovor o zakupu kao spojivu potporu u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u.

3.5. MJERA br. 6 – DOKAPITALIZACIJA POVEZANA S NOVIM I NEOČEKIVANIM TROŠKOVIMA – SKUPNO IZUZEĆE

(45) Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 10., norveška tijela dostavila su 10. prosinca 2018. obrazac s podacima iz GBER-a (40), o jednokratnoj potpori društvu TS u iznosu od 55 milijuna NOK (približno 5,68 milijuna EUR) u obliku dokapitalizacije. Norveška tijela pružila su društvu TS dokapitalizaciju u skladu s člankom 55. GBER-a.

(46) Zbog izmjene opsega projekta 2018. proračun se povećao s 536 milijuna NOK na 591 milijun NOK (približno 61,05 milijuna EUR) (41). Norveška tijela objasnila su da društvo TS ne može pokriti dodatne troškove postojećim sredstvima ili dodatnim tržišnim financiranjem. Stoga je 6. srpnja 2018. zatražilo dokapitalizaciju. Dokapitalizacija je odobrena 5. prosinca 2018.

(47) Prema norveškim tijelima, dodatni troškovi u iznosu od 55 milijuna NOK mogu se pripisati kako slijedi: — novi troškovi: izmjena iznosa projekta za 40,5 milijuna NOK dodatnih troškova, — neočekivani troškovi: proračunska prekoračenja u iznosu od 14,5 milijuna NOK.

(48) Norveška tijela objasnila su da se, budući da je društvo TS već vrlo zaduženo, prednost za pokrivanje dodatnih troškova davala novom kapitalu, a ne kreditima. Stoga bi bilo teško osigurati financiranje (u smislu dodatnog kredita) na tržištu. Društvo TS stoga se okrenulo svojim vlasnicima da osigura nužno financiranje.

(49) U to vrijeme Općina je bila većinski vlasnik društva TS (otprilike 78 %), a drugi vlasnici nisu iskazali namjeru da sudjeluju u dokapitalizaciji (42). Stoga je Općina morala birati: hoće li osigurati dodatna sredstva za dovršetak projekta ili će se pomiriti s time da društvo TS neće moći dovršiti projekt u skladu s izmijenjenim, konačnim planovima koji su utvrđeni nakon početka radova na izvornom projektu.

(50) Norveška tijela tvrde da je dokapitalizacija bila u interesu Općine, većinskog vlasnika društva TS iz više razloga.

(51) Proširenjem dvorane za 3 200 mjesta omogućit će se društvu TS da ugošćuje veća događanja i time će objekt postati privlačniji organizatorima događanja. Društvo TS pretpostavlja da će godišnje moći organizirati od četiri do šest takvih velikih događanja. Osim zakupnine, velikim događanjima ostvaruju sve veći prihodi u obliku prihoda od VIP događanja, pripremanja i posluživanja hrane i prihoda garderobe. Stoga bi proširenje dovelo do znatnog povećanja prihoda društva TS.

(52) Norveška tijela izjavila su da su radovi na obnovi započeli prije nego što je društvo TS zatražilo dokapitalizaciju. Radovi su započeli prije nego što su dovršeni detaljni planovi za provedbu projekta. Građevinski radovi pokrenuti su tako brzo kako bi se osiguralo dovršenje projekta na vrijeme kako bi TS mogao ugostiti europsko rukometno prvenstvo za žene i muškarce 2020.

(53) Društvo TS ostvaruje velik dio prihoda ne samo od zakupnine, već i od prodaje karata. S dodatnih 3 200 mjesta vjerojatno će se osigurati i povećanje prihoda od prodaje karata, posebno jer je zahvaljujući proširenju društvo TS moglo ugostiti i događanja kao što su „Disney na ledu”.

(54) Alternativa proširenju bilo je postavljanje privremenih sjedala za europsko rukometno prvenstvo i za druga velika događanja. Postavljanje i uklanjanje privremenih sjedala trajalo bi otprilike 11 dana i za to vrijeme društvo TS moralo bi zatvoriti dvoranu za sve sportske aktivnosti. To bi dovelo do smanjenja prihoda društva TS.

(55) Povećani kapacitet dizala i skladišnih prostora dovest će do manjih troškova i veće učinkovitosti. Povećani kapacitet dizala znači da se oprema može sigurno i učinkovito prenositi u različite dijelove objekata. Samom učinkovitošću smanjit će se svakodnevni operativni troškovi društva TS. Alternativa je bilo ručno prevoženje opreme automobilom oko stadiona. To se rješenje smatralo skupim i neučinkovitim, posebno s obzirom na skoro održavanje prvenstva.

(56) Skladišni prostor bio je nužan za osiguranje dobre logističke potpore i učinkovitog funkcioniranja velikih događanja, uključujući rukometno prvenstvo. Nadalje, uprava je smatrala da postoji mogućnost davanja skladišnog prostora u zakup, primjerice između velikih događanja, čime se osigurava još jedna mogućnost sigurnog prihoda za društvo TS.

(57) Naposljetku, to je Općini omogućilo da postane praktički jedini dioničar društva TS. Dokapitalizacijom koja je odobrena 5. prosinca 2018. udio Općine povećao se na 99,68 % (43). Zbog udjela od više od 99 % svih dionica Općina može kupiti preostale dionice i bez suglasnosti današnjih manjinskih dioničara. Kao jedini dioničar Općina je u povoljnom položaju u skladu s norveškim zakonom o društvima s ograničenom odgovornošću (44) jer može jednostrano odlučiti kako će se u budućnosti upravljati društvom TS.

(58) To znači i da je Općina mogla odlučiti promijeniti statut društva tako da društvo TS može donositi odluke bez suglasnosti manjinskih dioničara. Općina se dakle zahvaljujući dokapitalizaciji našla u situaciji da može dugoročno ostvarivati dobar povrat na svoje ulaganje ili postati jedini vlasnik komercijalno privlačne, moderne, višenamjenske infrastrukture (45).

(59) Drugi scenarij bio bi ostati većinski dioničar u društvu čija bi imovina bila komercijalno manje privlačna, inferiorne infrastrukture i s manje pozitivnim izgledima za budućnost (46).

(60) Jedan od podnositelja pritužbe tvrdio je da dokapitalizacija nije u skladu sa svim uvjetima iz poglavlja I. GBER-a.

3.6. MJERA br. 7 – FINANCIRANJE INFRASTRUKTURNIH TROŠKOVA

(61) Gradsko vijeće donijelo je 14. ožujka 2017. prostorni plan za područje na kojem se nalazi Trondheim Spektrum i okolni park. Postupak je pokrenulo društvo TS u cilju proširenja objekta u višenamjenski objekt u kojem se mogu organizirati koncerti i velika sportska događanja i s većim kapacitetom za sportske klubove, sajmove i kongrese.

(62) Norveška tijela objasnila su da je prostorni plan osnova za projekt kao što je proširenje objekta Trondheim Spektrum (47). Prostornim planom – uključujući uporabom radnih naloga (48) (na norveškom: rekkefølgekrav) – ne nameću se nikakve gospodarske obveze nositelju projekta već se predviđa uporaba prostora u vezi s projektom i navodi se koja (javna) infrastruktura mora postojati prije provedbe projekta (49).

(63) Norveška tijela objasnila su da su ugovori o gradnji nekretnina, kao što je onaj koji su sklopili Općina i društvo TS u ovom slučaju, sredstvo koje pomaže nositelju projekta i općinama da osiguraju ispunjenje zahtjeva iz prostornog plana i u obliku radnih naloga (rekkefølgekrav), uključujući za mjere opće infrastrukture.

(64) Ugovori o gradnji nekretnina mogu, ali ne moraju, sadržavati odredbe kojima se dio troškova mjera opće infrastrukture prenosi na nositelja projekta. Važno je napomenuti da se ugovor i o gradnji nekretnina sklapaju na temelju pregovora između općine i nositelja projekta (50).

(65) Norveška tijela objasnila su da za mjere opće infrastrukture nije odgovoran nositelj projekta već općina. Nadalje, ni općina ni nositelj projekta nemaju obvezu sklopiti ugovor o gradnji nekretnine (51).

(66) Međutim, ako je sklopljen ugovor o gradnji nekretnina, u mjerodavnom zakonodavstvu utvrđene su granice do kojih nositelj projekta može snositi troškove. To se temelji na tome da postoji nerazmjerna raspodjela moći u pregovorima i sklapanju ugovora o gradnji, u korist Općine.

(67) Gradsko vijeće prihvatilo je 1993. načelo potpunog prenošenja troškova u kojem je utvrđeno da građevinski projekti moraju snositi sve infrastrukturne troškove koji proizlaze iz projekta. Međutim, kad Općina primjenjuje to načelo, ona mora uzeti u obzir odjeljak 17.– 3., treći stavak Zakona o planiranju i gradnji, kojim se uređuje što mora uključivati ugovor o gradnji nekretnina (52).

(68) Jedan od podnositelja pritužbi tvrdi da je Općina oslobodila društvo TS infrastrukturnih troškova koje bi nositelj projekta obično morao snositi u pogledu tih vrsta građevina i time je društvu TS osigurala prednost.

(69) Infrastrukturni troškovi koje (djelomično) plaća Općina odnose se na sljedeće elemente: — Vodovodni sustav/sustav otpadnih voda u Klostergatu — Norveška tijela objasnila su da je vodovodni sustav/sustav otpadnih voda trebalo zamijeniti neovisno o nadogradnji objekta Trondheim Spektrum. — Samo se podudara s povezanim građevinskim radovima na objektu Trondheim Spektrum. — Društvo TS plaća udio od 20 milijuna NOK. — Most od poluotoka Nidarø do crkve Ilen — Norveška tijela objasnila su da je most dio rekreacijskog prostora i mreže. — Postojeći most je star i treba ga obnoviti. — Most će povezati središnje dijelove grada i važna rekreacijska područja i parkove te je stoga koristan svim građanima i posjetiteljima Trondheima. — Zelena struktura i javni park — Norveška tijela objasnila su da se zelenom strukturom i javnim parkom namjerava osigurati uspostava privlačnih lokacija za aktivnosti i rekreaciju građana. — Društvo TS plaća udio od 26 milijuna NOK.

3.7. MJERA br. 9 – IMPLICITNO JAMSTVO SADRŽANO U UGOVORU O ZAJMU IZMEĐU DRUŠTAVA NORDEA I TS

(70) Društvo TS potpisalo je 11. prosinca 2017. ugovor o kreditu s društvom Nordea u iznosu od 490 milijuna NOK (53). Nordea će osigurati obrtni kapital tijekom razdoblja izgradnje. Norveška tijela objasnila su da Općina nije stranka ugovora o kreditu i da ne postoje ugovorne obveze u skladu s kojima Općina mora društvu TS osigurati financiranje ili kapital (54).

(71) Međutim, ugovor o kreditu uključuje sljedeće izjave (55): „Društvo Nordea pridalo je veliku važnost činjenici da društvo Trondheim Spektrum AS planira izvršiti strukturne promjene u društvu ili druge mjere kojima se povećava mogućnosti da općina Trondheim, u skladu sa zakonom, može, prema potrebi, pružiti jamstvo društvu Nordea kojim se smanjuje rizik od prekoračenja troškova.” „Društvo Nordea pridalo je veliku važnosti vlasništvu općine Trondheim i odluci izvršnog odbora od 25. lipnja 2015. u predmetu 144/14 u čijoj je drugoj točci navedeno da je općina Trondheim, kao većinski vlasnik objekta Trondheim Spektrum, sprema preuzeti nužnu financijsku odgovornost koja proizlazi iz obnove i razvoja objekta Trondheim Spektrum.”

(72) Te izjave odnose se odredbi u ugovoru o kreditu u kojoj je navedeno pod „drugim uvjetima” (56): „Rizik koji proizlazi iz prekoračenja troškova tijekom razdoblja gradnje i koje primatelj kredita ne može sam platiti: društvo Trondheim Spektrum AS izvršit će strukturne promjene u društvu ili poduzeti druge mjere kojima će se općini Trondheim omogućiti da, u skladu sa zakonom, društvu Nordea prema potrebi pruži jamstvo.”

(73) Pod istim naslovom u sljedećoj odredbi navedeno je (57): „Ugovor o zakupu s općinom Trondheim od 26. listopada 2017. ne može se izmijeniti/smanjiti bez prethodne pisane suglasnosti društva Nordea.”

(74) Naposljetku, pod naslovom „Promjena vlasništva – obvezna prijevremena otplata” (58) u ugovoru o kreditu navedeno je sljedeće (59): „Uvjet za sklapanje ugovora o građevinskom kreditu i održavanje tog ugovora jest da je općina Trondheim vlasnik najmanje 77,93 % nositelja kredita i da to se to vlasništvo ne mijenja. Ako se sastav vlasništva promijeni bez prethodne pisane suglasnosti društva Nordea, građevinski kredit i neplaćeni iznos otplaćuju se kako je navedeno u odredbi 11. (prijevremeno dospijeće građevinskog kredita).”

(75) Društva TS i Nordea prethodno su potpisala ugovor o kreditu od 27. srpnja 2017. Taj ugovor sadržavao je uvjet da prekomjerne građevinske troškove tijekom razdoblja gradnje pokrivaju društvo TS ili Općina. Sudužnik u ugovoru o kreditu bio je gradski ured za financije. Taj je ugovor stoga sadržavao odredbe o odgovornosti Općine za prekomjerne troškove projekta i o obvezama u pogledu ugovora o zakupu koji u to vrijeme nije bio dovršen (60).

(76) Sudužništvo u ugovoru o kreditu kasnije se smatralo općinskim jamstvom u skladu s člankom 51. Zakona o općini. (61). Grad je zaključio da je jamstvo važeće samo uz suglasnost države. Jamac iz različitih razloga vjerojatno ne bi mogao dobiti tu suglasnost i stoga je gradonačelnik obaviješten da mora odmah obavijestiti društvo Nordea da Općina ne može biti stranka ugovora o kreditu. Taj je ugovor nevažeći. Društva TS i Nordea stoga su potpisala postojeći ugovor o kreditu bez službene uključenosti Općine.

4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

(77) Tijelo je 12. lipnja 2019. zaprimilo primjedbe jedne zainteresirane strane, odnosno jednog podnositelja pritužbe. Primjedbe su se odnosile na cijenu koju je Općina platila drugom sportskom objektu koja potvrđuje prethodno podnesene navode o previsokoj cijeni iz ugovora o zakupu.

5. PRIMJEDBE NORVEŠKIH TIJELA NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANE STRANE

(78) Norveška tijela objasnila su da je objekt na koji se odnose primjedbe treće strane dio školske zgrade i u potpunom vlasništvu okruga u kojem se ona nalazi. Općina je tamo kupila više sati 2018. i 2019. kao privremeno rješenje za osiguranje dostatnog kapaciteta za sportske klubove jer su dijelovi kapaciteta objekta Trondheim Spektrum bili nedostupni zbog tekućih građevinskih radova. Nakon tog razdoblja Općina nije imala ni potrebu ni financijsku mogućnost nastaviti sporazum s tim objektom.

(79) Norveška tijela smatraju da se privremeni sporazum ne može usporediti s ugovorom o zakupu. Okrug je, kao vlasnik objekta, bio spreman ponuditi dio kapaciteta ispod tržišne cijene dok traju radovi na objektu Trondheim Spektrum. Taj sporazum nije trebao biti i nije bio u skladu s tržištem i ne može se smatrati naznakom da ugovor o zakupu Općine i društva Trondheim Spektrum nije u skladu s tržištem.

II. PROCJENA

6. POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE

6.1. UVOD

(80) Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi: „Osim ako je drukčije predviđeno ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s funkcioniranjem ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među ugovornim strankama.”

(81) Da bi se određena mjera smatrala državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni kumulativni uvjeti navedeni u nastavku: i. mjeru mora dodijeliti država ili mora biti dodijeljena iz državnih sredstava; ii. njome se mora davati prednost nekom poduzetniku; iii. njome se određeni poduzetnici stavljaju u povoljniji položaj (selektivnost); i iv. postoji opasnost da će se njome narušiti tržišno natjecanje ili da će se utjecati na trgovinu.

6.2. POJAM PODUZETNIKA

(82) Da bi se mjera smatrala državnom potporom u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, njome se poduzetniku mora dodijeliti neka prednost. Poduzetnici su subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost, bez obzira na njihov pravni položaj i način njihova financiranja (62). Stoga javni ili privatni položaj subjekta ili činjenica da je u djelomičnom ili potpunom javnom vlasništvu ne utječe na to smatra li se taj subjekt „poduzetnikom” u smislu zakona o državnim potporama (63).

(83) Gospodarske djelatnosti uključuju ponudu robe ili usluga na tržištu (64). S druge strane, subjekti koji nisu tržišno aktivni u smislu da ne nude robu ili usluge na određenom tržištu ne smatraju se poduzetnicima. U načelu izgradnja infrastrukture i upravljanje njome čine gospodarsku djelatnost (i stoga podliježu pravilima o državnim potporama) ako se ta infrastruktura upotrebljava, ili će se upotrebljavati, za ponudu robe ili usluga na tržištu (65). Državna potpora može se dodijeliti na nekoliko razina: izgradnja, rad i uporaba infrastrukture (66).

(84) Trondheim Spektrum višenamjenski je objekt u kojem se održavaju, među ostalim, koncerti, velika sportska događanja, sajmovi i kongresi. Nadalje, u objektu Trondheim Spektrum trebalo bi se 2020. održavati europsko rukometno prvenstvo za muškarce i žene. Društvo TS stoga obavlja gospodarske djelatnosti.

(85) Ono Općini daje u zakup objekte, a ona ih stavlja na raspolaganje sportskim klubovima. Činjenica da Općina kapacitet koji je uzela u zakup od društva TS besplatno nudi općinskim sportskim klubovima ne utječe na prirodu transakcije između društva TS i Općine, odnosno riječ je o gospodarskoj djelatnosti. Društvo TS stoga se smatra poduzetnikom u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u.

6.3. PRISUTNOST DRŽAVNIH SREDSTAVA

(86) Da bi mjera činila državnu potporu, mora je dodijeliti država ili se mora financirati državnim sredstvima.

(87) Prijenos državnih sredstava može poprimiti razne oblike, poput izravnih bespovratnih sredstava, kredita, jamstava, izravnih ulaganja u kapital poduzeća te davanja u naravi. Državna sredstva uključuju sva sredstva iz javnog sektora, uključujući općine (67).

6.3.1. Mjere br. 4. I 5 – ugovori o zakupu sklopljeni od 2007. Do 2017. I ugovor o zakupu iz 2019.

(88) Ako ugovori o zakupu između Općine i društva TS (mjere br. 4 i 5) sadržavaju elemente državne potpore, takvu mjeru potpore dodjeljuje država i ona se financira državnim sredstvima u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u jer bi sredstva potjecala izravno iz Općine.

6.3.2. Mjera br. 6 – dokapitalizacija

(89) Dokapitalizaciju (mjera br. 6) plaća izravno država društvu TS i ona stoga čini državna sredstva u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

6.3.3. Mjera br. 7 – financiranje infrastrukturnih troškova

(90) Ako infrastrukturne troškove, koje obično snosi nositelj projekta, financira Općina, to znači da ih plaća izravno ona i stoga čine državna sredstva u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

6.3.4. Mjera br. 9 – implicitno jamstvo sadržano u ugovoru o zajmu između društava nordea i ts.

(91) Dana 11. prosinca 2017. društvo TS potpisalo je s društvom Nordea ugovor o kreditu u iznosu od 490 milijuna NOK (približno 50,67 milijuna EUR) (68). Nordea će osigurati obrtni kapital tijekom razdoblja izgradnje (69).

(92) Kako je opisano u odjeljku 3.7, ugovor o kreditu sadržava odredbe u kojima je navedeno da društvo TS planira poduzeti mjere kako bi Općina mogla, u skladu sa zakonom, prema potrebi izdati društvu Nordea jamstvo u pogledu rizika koji nastaje u slučaju prekomjernih troškova tijekom razdoblja gradnje (70).

(93) Ugovor o kreditu sadržava i odredbu u kojoj je navedeno da se ugovor o zakupu između društva TS i Općine ne može izmijeniti bez prethodne pisane suglasnosti društva Nordea (71). Nadalje, ugovor o kreditu sadržava uvjet da Općina mora biti vlasnik najmanje 77,93 % društva TS (72).

(94) Norveška tijela tvrdila su da članak ugovora o kreditu u kojem je navedeno da se ugovor o zakupu s Općinom ne može izmijeniti bez prethodne pisane suglasnosti društva Nordea nije obvezujući za Općinu. U slučaju izmjene ugovora o zakupu, društvo TS bilo bi odgovorno osigurati prethodnu suglasnost svojeg vjerovnika, odnosno društva Nordea.

(95) Kada je riječ o uvjetu da za odobravanje i održavanje građevinskog kredita Općina mora biti vlasnik barem 77,93 % društva TS, norveška tijela podsjećaju da odbor društva TS, koji je sklopio ugovor o kreditu, nema ovlasti obvezati svoje dioničare, a stoga ni Općinu, uključujući u pogledu buduće prodaje udjela. Iz ugovora o kreditu razvidno je da je društvo Nordea svjesno da ugovor ne može obvezivati Općinu jer je u drugom članku propisano da promjena vlasničke strukture bez suglasnosti podrazumijeva povredu ugovora od strane društva TS (73).

(96) Norveška tijela dostavila su dodatne informacije o ugovoru o kreditu ističući da Općina nije stranka ugovora o kreditu i da odbor društva TS ne može, ni na koji način, obvezivati Općinu, koja je njegov većinski vlasnik. Odredbe o obvezi društva TS da provede moguće strukturne promjene u društvu i poduzme mjere kako bi Općina mogla, prema potrebi, izdati jamstvo ne čine čvrstu i konkretnu pravnu obvezu koja bi mogla biti obvezujuća za Općinu.

(97) Norveška tijela spomenula su dopis Općine načelniku okruga (na norveškom: Fylkesmannen). Dopis je poslan nakon događaja koji su doveli do toga da se prethodni ugovor o kreditu smatrao ništavnim nakon pravne ocjene u kojoj je navedeno da Općina nije mogla biti stranka ugovora o kreditu i nije mogla izdati jamstvo.

(98) U tom dopisu Općina je obavijestila načelnika okruga da društva TS i Nordea pokušavaju pronaći druga financijska rješenja u kojima Općina neće sudjelovati (74).

(99) Norveška tijela dodatno su izjavila da društvo TS ne bi moralo podnijeti zahtjev za kapitalizaciju da je Općina imala pravnu obvezu intervenirati (75) te Općina ne bi mogla odlučivati protiv ili u korist te mjere.

(100) Norveška tijela stoga tvrde da ugovor o kreditu ne podrazumijeva ugovornu obvezu Općine koja bi označavala čvrstu i konkretnu dužnost osiguravanja državnih sredstava.

(101) Prijenos državnih sredstava može poprimiti razne oblike, poput izravnih bespovratnih sredstava, kredita, jamstava, izravnih ulaganja u kapital poduzeća te davanja u naravi. Čvrsta i konkretna obveza kasnijeg stavljanja na raspolaganje državnih sredstava također se smatra prijenosom državnih sredstava (76). Stvaranje konkretnog rizika nametanja dodatnog opterećenja državi u budućnosti, u obliku jamstva ili ugovorne ponude, dostatno je za potrebe članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. (77) Budući da postoje različiti oblici državnih mjera koje se moraju analizirati s obzirom na njihove učinke, ne može se zaključiti da prednosti u obliku državnog jamstva mogu podrazumijevati dodatno opterećenje države (78).

(102) Tijelo je procijenilo prirodu opisanih odredaba ugovora o kreditu u svjetlu informacija koje su dostavila norveška tijela.

(103) Norveška tijela pokazala su da Općina formalno nije stranka postojećeg ugovora (79). U odredbama ugovora o kreditu upućuje se na odluku izvršnog odbora Općine od 25. srpnja 2015. u kojoj je navedeno da je spreman preuzeti nužnu financijsku odgovornost koja proizlazi iz obnove i izgradnje TS-a. Međutim, norveška tijela dostavila su dokumentaciju iz koje je razvidno da je načelnik Općine izjavio 2016. da Općina neće financirati izgradnju već samo uzimati kapacitet u zakup (80).

(104) Iako je gradski pročelnik za financije supotpisao prvi kredit, prema norveškom pravu u kojem je propisana državna suglasnost za takve vrste jamstava, potpisivanje se smatralo ništavnim i stranke su o tome obaviještene.

(105) U skladu sa zahtjevima norveškog prava, odredbe ugovora o kreditu u kojima se upućuje na Općinu stoga ni u slučaju ovog kredita ne bi bile izvršive pred nacionalnim sudovima.

(106) S obzirom na navedeno, sve izjave u ugovoru o kreditu u pogledu toga na što se društvo Nordea oslanjalo u svojoj procjeni hoće li društvu TS odobriti kredit moraju se smatrati jednostranim tumačenjem društva Nordea.

(107) Odredbe u ugovoru o kreditu u kojima se navodi da se ugovor o kreditu ne može izmijeniti bez odobrenja društva Nordea te izjava da je uvjet za odobravanje kredita da je Općina vlasnik najmanje 77,93 % društva TS ne mogu se, bez dokaza o formalnoj uključenosti Općine, smatrati čvrstom i konkretnom obvezom osiguravanja državnih sredstava. Društvo TS je društvo s ograničenom odgovornošću (81) koje, u skladu s norveškim pravom, zbog vlasništva Općine nema dodatna prava u odnosu na druga društva.

(108) Bez drugih informacija na temelju kojih se može utvrditi čvrsta i konkretna obveza Općine ne može se dokazati da se na temelju navedenih odredaba ugovora o kreditu dodjeljuju državna sredstva.

(109) Tijelo je u odluci o pokretanju postupka smatralo da nijedna druga odredba ugovora u kreditu nije upitna te, budući da je društvo Nordea privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu, Tijelo smatra da ugovor o kreditu između društava TS i Nordea ne čini državnu potporu. Ta se mjera stoga neće dodatno procjenjivati u nastavku.

6.4. PREDNOST

(110) Mjerom se društvu TS mora osiguravati prednost u smislu da je oslobođeno plaćanja naknada koje bi inače plaćalo iz svojeg proračuna.

6.4.1. Mjere br. 4. I 5. – ugovori o zakupu sklopljeni od 2007. Do 2017. I ugovor o zakupu iz 2019.

6.4.1.1. Uvod

(111) Tijekom postupka do donošenja odluke o pokretanju postupka, norveška tijela tvrdila su da su ugovori o zakupu dio postojećeg programa potpore. Tijelo je u odluci o pokretanju postupka zauzelo preliminarno stajalište da ugovori o zakupu sklopljeni od 1999. do 2017. ne čine program potpore. Norveška tijela nisu u svojim primjedbama na odluku o pokretanju postupka izjavila da se protive preliminarnom stajalištu Tijela u tom pogledu. S obzirom na navedeno i upućujući na ocjenu Tijela iz odjeljka 5.1. odluke o pokretanju postupka, Tijelo smatra da ugovor o zakupu sklopljeni od 1999. do 2017. ne čini program potpore.

(112) Norveška tijela tvrdila su da su ugovori o zakupu sklopljeni od 2007. do 2017. i ugovor o zakupu iz 2019. u skladu s tržištem i stoga ne uključuju prednost u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

(113) Pravni poredak EGP-a neutralan je u pogledu vlasništva nad nekretninama i ni na koji način ne dovodi u pitanje pravo država EGP-a da djeluju kao gospodarski subjekti. Međutim, kada javna tijela izravno ili neizravno obavljaju gospodarske transakcije u bilo kojem obliku, na njih se primjenjuju pravila EGP-a o državnim potporama. Gospodarskim transakcijama koje izvršavaju javna tijela (uključujući javne poduzetnike) ne dodjeljuje se prednost njihovim protustrankama i stoga one ne predstavljaju potporu ako ih se izvršava u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (82).

(114) Norveška tijela napomenula su da s obzirom na različite veličine, opremu, izgled i lokaciju drugih objekata u Norveškoj nije moguće pronaći objekt koji bi bio potpuno jednak objektu Trondheim Spektrum (83). Međutim, norveška tijela dostavila su informacije o drugim objektima koji se daju u zakup u slične svrhe u koje Općina uzima u zakup kapacitet od društva TS i o drugim objektima u Norveškoj kako bi potkrijepila svoju tvrdnju da su ugovori o zakupu u skladu s tržištem.

6.4.1.2. Referentne vrijednosti koje su dostavila norveška tijela

(115) Općina je dostavila informacije na temelju kojih se cijene društva TS za treće osobe mogu usporediti s drugim objektima i informacije o cijenama za davanje u zakup kapaciteta dvorana za sportove i slobodne aktivnosti u drugim objektima.

(116) Norveška tijela objasnila su da Trondheim Spektrum ima dvije dvorane koje su veće od 2 000 m2 (dvorane D i F) koje su posebno prikladne za veće sajmove, koncerte, konferencije i slična događanja Ovisno o vrsti događanja društvo TS naplaćuje približno od 70 000 NOK do 85 000 NOK po danu za veću dvoranu D (približno 7 230 do 8 780 EUR) i od 59 000 NOK do 70 000 NOK za nešto manju dvoranu F (približno od 6 100 EUR do 7 230 EUR).

(117) Norveška tijela usporedila su to s davanjem u zakup takvih dvorana u drugim objektima u Trondheimu. Loža slobodnih zidara u Trondheimu, primjerice, naplaćuje dnevnu zakupninu od samo 15 000 NOK do 18 000 NOK (približno od 1 550 EUR do 1 860 EUR). To je malo manja dvorana koja može primiti do 600 osoba, a dvorana F u objektu Trondheim Spektrum ima kapacitet od više od 1 000 osoba.

(118) Norveška tijela tvrde da objekti u norveškim gradovima slične veličine naplaćuju slične cijene. U Stavangeru uzimanje u zakup sličnog kapaciteta dvorani F košta malo više od 200 000 NOK za četiri dana, a Grieghallen u Bergenu naplaćuje približno 300 000 NOK za četiri dana (približno 20 100 i 31 000 EUR). Cijene društva TS malo su niže od onih u Bergenu (84).

(119) Norveška tijela spomenula su i arenu Sotra koja se nalazi u općini Fjell, na 25 minuta vožnje od grada Bergena, koja ima kapacitet od 12 000 m2. Taj se objekt 2016. upotrebljavao za sajmove naplaćujući približno od 100 000 NOK do 125 000 NOK za tri dana (približno od 10 300 EUR do 12 900 EUR) za približno od 5 000 do 7 000 m2.

(120) Na temelju te usporedbe norveška tijela tvrde da se čini da su cijene društva TS za kapacitet dvorane koja se daje u zakup trećim osobama u skladu s tržišnim cijenama.

(121) Općina kupuje kapacitete od društva TS, sportskih klubova koji imaju svoje objekte, drugih državnih tijela (u zgradama kao što su srednje škole) i, u ograničenoj mjeri, od privatnih objekata.

(122) Cijena po satu koju Općina plaća iznosi od 350 NOK do 2 046 NOK po satu (približno od 36 do 211 EUR). Cijena po satu koja se plaća društvu TS iznosi 1 174 NOK (približno 121 EUR). Prema novom ugovoru o zakupu cijena po satu je 1 700 NOK. Norveška tijela napominju da se razlike u cijeni mogu objasniti nizom čimbenika. Nadalje, nekoliko tih objekata financira (djelomično) država i imaju ugovornu obvezu pružati (dio) kapaciteta po fiksnim cijenama.

(123) Drugi čimbenici kojima bi se mogle objasniti relativno velike razlike u cijenama jesu da su cijene za određeni dio dana skuplje i da svi objekti nisu jednako moderni, dobro opremljeni i na dobrom položaju kao Trondheim Spektrum. Norveška tijela objasnila su da se sve prethodno navedeno može smatrati razlogom što Općina neke objekte uzima u zakup po nižim cijenama od drugih objekata (85).

(124) Norveška tijela dala su primjere cijena koje je naplaćivao Vestlandshallen, sportski centar u Bergenu. Prema norveškim tijelima taj objekt naplaćuje otprilike istu cijenu korisnicima (koji nisu sportski klubovi) kao što Općina plaća društvu TS. To se temelji na izračunu prema kojem se jedan od „sati uporabe dvorane” odnosi na površinu od 800 m2 i uključuje 60 minuta. „Četvrtina dvorane” u Vestlandshallenu bila bi otprilike 440 m2 i stajala 940 NOK za 90 minuta (približno 97 EUR). Time se dobiva teoretska cijena od približno 626 NOK za 60 minuta i, prema tome, 1 252 NOK za malo veću površinu od ekvivalentne površine u TS-u (približno 65 EUR i 129 EUR).

(125) Nadalje, norveška tijela tvrde da grad Bergen nepovlaštenim korisnicima naplaćuje 1 150 NOK za jedan sat u Haukelandshallenu, objektu usporedivom s objektom Trondheim Spektrum (približno 119 EUR). Nadalje, grad Tromsø naplaćuje do 1 940 NOK za jedan sat slične površine u Tromsøhallenu (približno 200 EUR).

(126) Kada je riječ posebno o ugovoru o zakupu iz 2019., norveška tijela objasnila su da se novim ugovorom o zakupu zakupnina po satu povećala za približno 50 % s približno 1 200 NOK na 1 700 NOK (približno s 124 EUR na 176 EUR) (86). Norveška tijela priznaju da je to na vrhu raspona dostavljenih cijena po satu (cijene po satu uzorka sportskih objekata kreću se od približno 350 EUR do 2 046 NOK (približno od 36 EUR do 211 EUR) (87).

(127) Norveška tijela tvrde da će, nakon nadogradnje, Trondheim Spektrum biti moderan objekt sa središnjim položajem u jednom od vodećih norveških gradova po veličini i brzini rasta. Prema mišljenju norveških tijela, da bi Tijelo moglo zaključiti da se ugovorom o zakupu osigurava prednost, cijena po satu trebala bi biti znatno iznad raspona cijena na tržištu (88).

(128) Norveška tijela dodatno su izjavila da je cijena po satu za uporabu objekta Trondheim Spektrum za poslovne korisnike u prošlosti bila veća (od 1 000 NOK do 1 800 NOK; približno od 103 EUR do 186 EUR) nego na temelju općinskog ugovora o zakupu (1 200 NOK; približno 124 EUR). Očekuje se da će tako biti i u budućnosti te da će cijena po satu na temelju novog ugovora o zakupu iznositi približno 1 700 EUR (približno 176 EUR) te da će se poslovnim korisnicima naplaćivati odgovarajuća viša cijena po satu.

(129) Norveška tijela smatraju da bi, u slučaju da se zaključi da je Općina plaćala cijenu iznad tržišne razine, to značilo da su takvu cijenu plaćali i poslovni korisnici. Norveška tijela stoga smatraju da nema razloga pretpostaviti da bi korisnici za uzimanje u zakup dvoranskog prostora u objektu Trondheim Spektrum plaćali cijenu koja je iznad tržišne razine (89).

(130) Prema mišljenju norveških tijela Tijelo bi moglo zaključiti da ugovori o zakupu ne uključuju potporu. Kako bi pomogla Tijelu da donese takav zaključak, norveška tijela u osnovi su do sada dostavila sljedeće: — vanjske referentne vrijednosti, odnosno cijene po satu za zakup vremena u dvorani u usporedivim višenamjenskim infrastrukturama, — „unutarnje referentne vrijednosti”, odnosno dokumentaciju koja pokazuje da društvo TS ostvaruje približno istu razinu prihoda od svojih drugih djelatnosti pritom trošeći manje kapaciteta, — dokumentaciju da društvo TS ne prodaje svoj kapacitet trećim osobama po umjetno niskim cijenama, što pokazuje da ne postoji unakrsno subvencioniranje njegovih „poslovnih” djelatnosti (90).

6.4.1.3. Ocjena tijela u pogledu ugovora o zakupu

(131) Kako bi utvrdilo je li transakcija u skladu s tržišnim uvjetima, moguće je napraviti njezinu procjenu s obzirom na uvjete u kojima su slični privatni subjekti u sličnim situacijama izvršili slične transakcije (91).

(132) Uspoređivanje možda nije prikladna metoda za utvrđivanje tržišnih cijena ako dostupna mjerila nisu definirana u odnosu na tržišne uvjete ili se javnim intervencijama znatno narušavaju postojeće cijene (92).

(133) Nadalje, kako su napomenula norveška tijela, usporedbe među objektima upućuju na velike razlike, primjerice u vremenu na koje su zakupljeni (93), broju zakupljenih sati, kvaliteti objekata i lokaciji objekata u gradovima (ili izvan njih).

(134) Tijelo smatra da referentne vrijednosti koje su dostavila norveška tijela nisu dostatno usporedive ili prikladne za utvrđivanje tržišne cijene s kojom se može izravno usporediti zakupnina plaćena na temelju ugovora o zakupu, vidjeti dalje uvodne izjave od 142. do 152. u nastavku.

(135) Da bi Tijelo moglo zaključiti da ugovori o zakupu sadržavaju elemente potpore te da se stoga njima društvu TS osigurava prednost u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, ono mora zaključiti da cijena plaćena u skladu s ugovorima o zakupu toliko odstupa od tržišne cijene da je takav zaključak opravdan (94).

(136) Kako je prethodno opisano, u ovom slučaju točna tržišna cijena ne može se utvrditi uporabom tradicionalnih metoda uspoređivanja jer se ne mogu utvrditi usporedive i odgovarajuće referentne vrijednosti.

(137) Nadalje, čini da se da u ovom slučaju nije prikladno utvrđivanje cijene upućivanjem na trošak pružanja usluga u skladu s ugovorom o zakupu jer je teško na smisleni način utvrditi odgovarajući udio troškova ulaganja koje bi trebalo pripisati ugovoru o zakupu ili kakvi bi ti troškovi bili da društvo TS ne obavlja druge djelatnosti.

(138) Kako su objasnila norveška tijela, obnova i proširenje objekta Trondheim Spektrum izvršeni su u prvom redu zato što Općina nije imala prikladne objekte za smještaj većih sportskih i kulturnih događanja. U tom kontekstu norveška tijela spomenula su da će grad Trondheim biti domaćin europskog rukometnog prvenstva EURO 2020 za muškarce i žene. Objekt je stoga obnovljen kako bi zadovoljio uvjete Europskog rukometnog saveza i mogao primiti veliki broj gledatelja.

(139) Prema mišljenju Tijela može se pretpostaviti da privatni subjekt koji uzima kapacitet u zakup u svrhu pružanja dvoranskog prostora sportskim klubovima za mlade ne bi prihvatio cijenu kojom bi se pokrili znatni troškovi povezani s obnovom i proširenjem nerazmjerno njegovim potrebama u skladu s ugovorom o zakupu. Ako bi se prihvatio takav pristup, omogućio bi se mehanizam u skladu s kojim bi Općina za zakup objekata za pružanje prostora za sportove za mlade mogla platiti cijenu koja bi odgovarala financijskoj potrebi za obavljanje nadogradnje objekata općenito i pritom taj doprinos ne bi trebala prijaviti kao državnu potporu (95).

(140) Može se smatrati da je država odgovorna za izgradnju objekata za sportska i druga javna događanja i potporu različitim vrstama aktivnosti od koristi za građane. U takvim okolnostima država ne bi djelovala kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. Ona bi djelovala kao javno tijelo. Država stoga može u određenim okolnostima financirati takve aktivnosti dodjeljivanjem državne potpore. Međutim, takva mjera morala bi ispuniti sve relevantne kriterije utvrđene u Uredbi o općem skupnom izuzeću (GBER) (96) da bi bila podložna skupnom izuzeću ili bi se morala prijaviti i biti odobrena kao spojiva u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u.

(141) S obzirom na navedeno, Tijelo se mora osloniti na druge metode kako bi procijenilo sadržavaju li ugovori o zakupu elemente potpore. Iako referentne vrijednosti koje su dostavila norveška tijela nisu izravno primjenjive, Tijelo smatra da bi mogle biti korisne za utvrđivanje raspona cijena pronađenih na tržištu radi procjene odstupa li cijena koja se plaća na temelju ugovora o zakupu znatno od tržišnih uvjeta za sličnu uslugu.

(142) Norveška tijela dostavila su Tijelu pregled cijena koje je Općina plaćala drugim objektima za zakup dvoranskog kapaciteta u iste svrhe u koje zakupljuje takav kapacitet od društva TS (97). Tijelo smatra da su one najviše usporedive s ugovorima o zakupu koji se ocjenjuju u ovoj odluci.

(143) Tijelo smatra da su ti objekti prikladniji za usporedbu s dvoranskim kapacitetom koji Općina uzima u zakup od primjera cijena koje se naplaćuju za objekte u drugim gradovima (98). Čini se da se dostavljene cijene po satu za druge objekte odnose na situacije kada je objekt zakupljen na ograničeno vrijeme i za različita događanja. Ti se objekti razlikuju i prema prostorijama.

(144) Referentne vrijednosti koje su dostavila norveška tijela za slučajeve kada Općina zakupljuje dvoranski prostor odnose se i na slučajeve kada se za istu vrstu usluga zakupljuje veći broj sati – iako nijedan nije ni blizu broju sati koji se zakupljuje u skladu s ugovorom o zakupu između Općine i društva TS. Ti se objekti također nalaze u Trondheimu (99).

(145) Norveška tijela tvrdila su da se cijena kreće od 350 NOK do 2 046 NOK po satu. Ona su izjavila da su cijene po satu koje Općina plaća na temelju velikog broja tih pojedinih ugovora sigurno ispod tržišne cijene i stoga nisu potpuno usporedive jer određeni broj tih objekata djelomično financira država i oni su dužni pružiti određeni kapacitet po fiksnim cijenama, povrh toga što se ugovori mogu odnositi na vremena u danu/tjednu koja imaju različitu vrijednost (100).

(146) Nadalje, od jedanaest ugovora o zakupu za koje je dostavljena cijena, za samo dva objekta, Heimdal i Utleira, cijena je slična cijeni koju Općina plaća društvu TS (101). Norveška tijela potvrdila su da su cijene za ta dva objekta veće od cijena koje se plaćaju drugim objektima za koje su dostavljene informacije. Norveška tijela objasnila su da se stope možda ne temelje na tržišnoj cijeni jer je Općina pri utvrđivanju cijene zakupa uzela u obzir i općinski interes za podupiranje aktivnosti dobrovoljnih sportskih klubova temeljenih na članstvu. Tržišna cijena za te objekte stoga može biti malo niža od navedene (102).

(147) Prema javno dostupnim informacijama na internetskoj stranici Heimdala cijene po satu kreću se od 275 do 550, ovisno o vrsti ugovora. Stoga se čini da je cijena koju taj objekt naplaćuje na tržištu znatno niža od cijene koju Općina plaća na temelju ugovora o zakupu.

(148) Na temelju preostalih devet ugovora o zakupu, objekti naplaćuju cijenu koja je od 77 % do 242 % (103) niža od cijene koju Općina plaća društvu TS na temelju starih ugovora o zakupu te od 154 % do 385 % niža od cijene koju Općina plaća društvu TS u skladu s ugovorom o zakupu iz 2019.

(149) Od jedanaest objekata za koje je dostavljena cijena, četiri se uzimaju u zakup od privatnih subjekata (104). Cijene za ta četiri objekta kreću se od 425 NOK do 677 NOK.

(150) Tijelo stoga smatra da se na temelju referentnih vrijednosti koje su dostavila norveška tijela može zaključiti da je cijena koju općina plaća na temelju ugovora o zakupu znatno veća od cijene koja se plaća drugim objektima na temelju prethodnih ugovora, a posebno nakon povećanja cijene koja se plaća za zakup dvoranskog kapaciteta u skladu s ugovorom o zakupu iz 2019.

(151) Tijelo smatra da se takve razlike u cijeni između cijena tih objekata po satu i cijene po satu koju Općina plaća u skladu s ugovorom o zakupu s društvom TS, a koje Općina sve uzima u zakup u iste svrhe, ne mogu potpuno objasniti činjenicom da je neke od tih objekata možda djelomično financirala država ili su se možda obvezali pružati određeni kapacitet po fiksnim cijenama. Činjenica da se ti ugovori možda odnose na određeno doba dana ili razdoblje u tjednu različite vrijednosti jednako se primjenjuje na sve objekte koje su norveška tijela dostavila kao moguće referentne vrijednosti.

(152) S obzirom na navedeno, Tijelo ne može isključiti mogućnost da je ugovorima o zakupu od 2007. do 2017. i ugovorom o zakupu iz 2019. društvu TS osigurana prednost. Međutim, budući da bi takva potpora bila spojiva s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u, u skladu s njegovim člankom 61. stavkom 3. točkom (c), nije nužno donijeti konačni zaključak o postojanju potpore (105).

6.4.2. Mjera br. 6 – dokapitalizacija povezana s novim i neočekivanim troškovima – gber

(153) Norveška tijela odobrila su društvu TS dokapitalizaciju u iznosu od 55 milijuna NOK (približno 5,68 milijuna EUR) u skladu s člankom 55. GBER-a. Objasnila su da društvo TS ne može pokriti te dodatne troškove postojećim sredstvima ili dodatnim tržišnim financiranjem.

(154) Norveška tijela tvrdila su da društvo TS dokapitalizacijom ne ostvaruje prednost. Ona tvrde da je Općina iz niza razloga ostvarila prednosti zbog dokapitalizacije.

(155) Ona su izjavila da je, sve u svemu, bilo vjerojatno da će izmjene znatno utjecati na profitabilnost društva TS, posebno u usporedbi s protučinjeničnim stanjem, odnosno da nisu izvršene pojedinačne izmjene u pogledu sjedišta, dizala i planova za skladištenje. Sve te mjere dovele bi do povećanja prihoda/manjih troškova, a bez njih bi se dogodilo suprotno (106).

(156) Norveška tijela dodatno su objasnila da je Općina zbog dokapitalizacije postala praktički jedini dioničar društva TS, zbog čega može kupiti preostale dionice čak i bez suglasnosti postojećih manjinskih dioničara. Kao jedini dioničar Općina je u povoljnom položaju u skladu s norveškim zakonom o društvima s ograničenom odgovornošću (107) jer može jednostrano odlučiti kako će se u budućnosti upravljati društvom TS.

(157) Norveška tijela tvrde da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu koji je suočen s ta dva scenarija vjerojatno postupio kao i Općina. U svakom slučaju, norveška tijela smatraju da nema dostatnih naznaka da nije ispunjen test subjekta u tržišnom gospodarstvu (108).

(158) Norveška tijela tvrdila su da će vrijednost udjela u društvu TS, koja je suštinski povezana s infrastrukturom u njegovu vlasništvu, biti veća u slučaju dovršenja objekta Trondheim Spektrum nego da je projekt obnove prekinut. Izmjenama koje su financirane dokapitalizacijom pridonijet će se profitabilnosti društva TS u budućnosti, uštedama i jačanju kapaciteta infrastrukture za ostvarivanje dobiti.

(159) Nadalje, općina je znatno povećala svoj udio u društvu TS. To u prvom redu znači povećanje vrijednosti njezina udjela. Općina je u osnovi za 55 milijuna NOK kupila 18 % udjela u društvu koja je vlasnik infrastrukture čije proširenje košta približno 600 milijuna NOK. Nadalje, kao (praktički) jedini vlasnik društva TS Općina će moći ostvarivati izravniji i neposredniji utjecaj na rad i budućnost tog društva.

(160) Norveška tijela primjećuju da u srednjem do duljem roku nije nemoguće da će se Trondheim Spektrum prodati za cijenu koja bi uključivala prihvatljivi povrat na ulaganje za dokapitalizaciju. Ako se Trondheim Spektrum ne proda, vrijednost njegova vlasništva vjerojatno će se znatno povećati nakon proširenja, a nakon provedbe poslovnog plana i strategije postupno će se veći dio njegova prihoda ostvarivati poslovnim djelatnostima.

(161) Ako država tvrdi da je postupila kao subjekt u tržišnom gospodarstvu, ona mora, u slučaju sumnje, dostaviti dokaze da je odluka o provedbi transakcije donesena na temelju gospodarskih procjena koje se mogu usporediti s onima koje bi, u sličnim okolnostima, proveo razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu (sa sličnim obilježjima kao predmetno javno tijelo) kako bi utvrdio profitabilnost ili gospodarsku prednost transakcije (109).

(162) Podrobnost takve ex ante procjene može se razlikovati ovisno o složenosti predmetne transakcije i vrijednosti uključene imovine, robe ili usluga. U načelu bi se takve ex ante procjene trebale provoditi uz pomoć stručnjaka s odgovarajućim vještinama i iskustvom. Takve procjene trebale bi se uvijek temeljiti na objektivnim kriterijima i na njih ne bi trebala utjecati pitanja javne politike. Procjenama koje provode neovisni stručnjaci može se dodatno potvrditi vjerodostojnost procjene.

(163) Kako bi se utvrdilo da se mjerom pruža gospodarska prednost, nužno je razmotriti bi li, u sličnim okolnostima, subjekt u tržišnom gospodarstvu slične veličine kao predmetni poduzetnik uložio jednaki iznos kapitala, posebno s obzirom na dostupne informacije i predvidive događaje, u trenutku ulaganja.

(164) Načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu razvijeno je u odnosu na različite gospodarske transakcije. Sudovi EGP-a razvili su „načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu” da bi utvrdili prisutnost državne potpore u slučajevima javnog ulaganja (posebno dokapitalizacije). Kada se na temelju tog načela utvrđuje predstavlja li ulaganje javnog tijela državnu potporu potrebno je procijeniti bi li u sličnim okolnostima privatni ulagač usporedive veličine koji djeluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva bio ponukan izvršiti predmetno ulaganje (110).

(165) Usklađenost s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu može se dokazati ex ante poslovnim planom na temelju kojeg je donesena odluka o ulaganju (111). Države se može pozvati samo na objektivne i provjerljive elemente koji su uzeti u obzir prije ili u trenutku donošenja odluke o ulaganju.

(166) Stoga se mora pokazati da se ulaganje temelji na gospodarskoj procjeni koja je jednaka onoj koju bi razumni privatni ulagač izvršio u sličnoj situaciji prije takvog ulaganja kako bi utvrdio njegovu buduću profitabilnost.

(167) Pri donošenju zaključka da se država odlučila za ulaganje na isti način kao i privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu nije se dovoljno oslanjati na gospodarske procjene izvršene nakon dodjele (moguće) prednosti, na retrospektivni zaključak da je ulaganje bilo profitabilno ili na naknadna opravdanja odabranih postupaka (112).

(168) Činjenica da je ulaganje kapitala navodno nužno za nastavak poslovanja ili za osiguranje odgovarajuće kapitalizacije poslovanja, u skladu s bonitetnim pravilima i procjeni uključenih rizika, nije dostatna osnova za donošenje zaključka da su ispunjeni uvjeti načela ulagača u tržišnom gospodarstvu.

(169) Privatni ulagač koji djeluje u uobičajenim tržišnim uvjetima uložio bi kapital samo ako bi u trenutku ulaganja smatrao, na temelju dostupnih informacija i predvidivih događaja u tom trenutku, da će time ostvariti dostatnu profitabilnost.

(170) Pri primjeni načela subjekta u tržišnom gospodarstvu pretpostavlja se da će privatni ulagač nastojati ostvariti najveću moguću dobit (113). Kako je izjavio Opći sud u predmetu Westdeutsche Landesbank Girozentrale protiv Komisije, „privatnom ulagaču obično nije važna samo činjenica da ulaganjem ne ostvaruje gubitke ili da ostvaruje ograničenu dobit. On će nastojati ostvariti najveći razumni povrat na svoje ulaganje, u skladu s određenim okolnostima i ostvarenjem svojih kratkoročnih i dugoročnih interesa, čak i kada ulaže u poduzeće čiji je već dioničar (114).

(171) Norveška tijela navela su da je Općina procijenila bi li, kao većinski dioničar u društvu Trondheim Spektrum i na temelju objektivnih kriterija, trebala dodatno ulagati u obliku dokapitalizacije. Nadalje, izjavila su da je Općina smatrala da je dokapitalizacija opravdana u tržišnom gospodarstvu, posebno s obzirom na protučinjenično stanje (115).

(172) Nadalje, prema informacijama koje su dostavila norveška tijela, čini se da Općina nije provela ex ante gospodarsku procjenu prije nego što je donijela odluku o odobrenju dokapitalizacije. Ne može se smatrati dostatnim da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu, suočen s izborom između dovršetka obnove i njezina nedovršetka, vjerojatno postupio kao i Općina (116) bez konkretne procjene očekivane profitabilnosti ulaganja.

(173) Objašnjenja koja su dostavila norveška tijela ne pokazuju da je ulaganje bilo dostatno profitabilno za ulagača u tržišnom gospodarstvu (117). To se odnosi i na nove troškove i prekoračenje troškova. Procjena se ne može temeljiti na takvim općenitim objašnjenjima kakva su dostavila norveška tijela. Nisu dostavljene procjene, primjerice, o očekivanom povećanju prihoda zbog dodatnih sjedala ni očekivanom porastu učinkovitosti zbog većih dizala i većeg skladišnog prostora.

(174) Tijelo je norveškim tijelima pružilo mogućnost da dostavi sve dokumente povezane s transakcijom. Norveška tijela nisu dostavila gospodarske procjene usporedive s onima koje bi razumni privatni ulagač izvršio u sličnoj situaciji prije takvog ulaganja kako bi utvrdio njegovu buduću profitabilnost. Norveška tijela stoga nisu dostavila dokaze o zadovoljavajućoj očekivanoj budućoj profitabilnost s gledišta ulagača u tržišnom gospodarstvu (118). U trenutku kada je društvo TS zatražilo dodatni kapital, Općina je posjedovala 78 % dionica društvu TS. Drugi vlasnici društva TS nisu pokazali interes da sudjeluju u dokapitalizaciji. Čak naprotiv, nekoliko manjinskih dioničara pristalo je prepisati svoje dionice na općinu za 1 NOK.

(175) Činjenica da drugi dioničari nisu bili voljni sudjelovati u dokapitalizaciji te da su čak svoje dionice za 1 NOK prepisali na Općinu može se protumačiti kao naznaka da subjekti u tržišnom gospodarstvu tu transakciju nisu smatrali profitabilnom.

(176) Zaključno, Tijelo smatra da dokapitalizacija čini prednost za društvo TS koja odgovara cjelokupnom iznosu dokapitalizacije.

6.4.3. Mjera br. 7 – financiranje infrastrukturnih troškova

(177) Točan oblik mjere nije relevantan da bi se utvrdilo ostvaruje li poduzetnik njome gospodarsku prednost. Za pojam državne potrebe nije relevantno samo dodjeljuje li se pozitivna gospodarska prednost već prednost može činiti i oslobađanje od gospodarskih opterećenja. Potonje je opsežna kategorija koja uključuje svako smanjenje naknada koje su obično uključene u proračun poduzetnika. To se odnosi na sve situacije u kojima su gospodarski subjekti oslobođeni od uobičajenih troškova svojih gospodarskih djelatnosti (119).

(178) Pojmom prednosti obuhvaćene su i situacije u kojima neki subjekti ne moraju snositi troškove koje drugi usporedivi subjekti obično snose u skladu s određenim pravnim poretkom, neovisno o negospodarskoj prirodi djelatnosti na koju se troškovi odnose (120).

(179) Izgradnja infrastrukture koja se upotrebljava za aktivnosti koje država obavlja pri izvršavanju svojih javnih ovlasti, a koja se ne iskorištava u komercijalne svrhe, u načelu je isključena iz primjene pravila o državnim potporama (121).

(180) Može se utvrditi da postoji selektivna prednost u pogledu infrastrukture koja se ocjenjuje u ovom slučaju i koja se financira državnim sredstvima, a ne iskorištava u komercijalne svrhe u sljedećim slučajevima: — ako u skladu s pravilima koja se obično primjenjuju na projekt nositelji projekta moraju snositi dio troškova, selektivna prednost može postojati ako nositelj projekta plaća manje nego što je propisano zakonom, — ako infrastruktura nije općeg karaktera već služi samo jednom poduzetniku ili ograničenom broju poduzetnika koji su unaprijed poznati i ako je prilagođena njihovim potrebama na način da bi ti poduzetnici inače trebali sami snositi troškove infrastrukture (122).

(181) Norveška tijela tvrdila su da je predmetna infrastruktura javna infrastruktura općeg karaktera i da društvo TS nije platilo manje nego što je propisano zakonom. Financiranje infrastrukture odnosi se na tri mjere.

(182) Prvo, financiranje mosta koji povezuje poluotok Nidarø s kopnom na kojem se nalazi crkva Illen. Norveška tijela tvrde da je postojeći most zastario. Most potpuno financira općina. On će povezati središnje dijelove grada i važna rekreacijska područja i parkove te će stoga koristiti svim građanima i posjetiteljima Trondheima.

(183) Drugo, radovi na Klostergatu odnose se na vodoopskrbni sustav i sustav odvodnje koji je Općina u svakom slučaju morala zamijeniti. Izgradnja se podudara s radovima na objektu Trondheim Spektrum. U skladu s Glavnim planom za otpadne vode i vodni okoliš za razdoblje 2013.–2024., Glavnim planom za vodoopskrbu za razdoblje 2004.–2012. i Općinskim podplanom za vodoopskrbu za razdoblje 2017.–2028., Općina mora odvojiti otpadnu vodu iz kućanstava i površinsku vodu i obnoviti stare vodene cijevi. Preporučuje se da se te mjere provode u razdoblju od 10 godina (od 2014.). Općina nastoji koordinirati svoje radove s radovima drugih dionika. Vodovodne cijevi Klosergata ugrađene su u razdoblju od 1895. do 1915. Norveška tijela objasnila su da Općina takve cijevi uvijek zamjenjuje kada se izvode drugi radovi na cesti ili uz cestu. Društvo TS platit će udio od 20 milijuna NOK (123).

(184) Treće, zelenom strukturom i javnim parkom namjeravaju se osigurati privlačne lokacije za aktivnosti i rekreaciju građana. Općina planira zasaditi vegetaciju blizu rijeke kako bi stvorila povoljni okoliš za biljke i životinje. Norveška tijela objasnila su da za projekt nisu nužni zelena struktura i javni park već infrastruktura koja će koristiti svim građanima i posjetiteljima Trondheima (124).

(185) Kako bi procijenilo čini li mjera državnu potporu, Tijelo mora analizirati učinak predmetnih mjera, a ne ciljeve koji se žele postići. Čak i ako je u vezi s predmetnim razvojnim planovima donesen infrastrukturni plan, Tijelo bi moralo procijeniti koristi li infrastruktura zajednici u cjelini ili samo predmetnom projektu. U potonjem slučaju, da ne bi bilo potpore, infrastrukturu mora financirati nositelj projekta (125).

(186) Norveška tijela objasnila su da mjere koje (djelomično) financira Općina nisu u izravnom činjeničnom odnosu s projektom već su rezultat javne politike Općine da pruži takvu vrstu javno dostupne infrastrukture i zelene infrastrukture u okviru javnog prostornog plana (126). Područje prostornog uređenja važno je rekreacijsko područje uz obalu rijeke Nidelva s raznolikim biljnim i životinjskim svijetom. Nidarø je dio mreže staza za šetanje koje su popularne među stanovništvom grada za rekreaciju i život u prirodi (127).

(187) S obzirom na informacije koje su dostavila norveška tijela, Tijelo smatra da su predmetne infrastrukturne mjere namijenjene za uporabu građana Trondheima i njima koriste. Iako je razvoj možda doveo do povećanja gustoće prometa u tom području, obavljeni radovi koriste svim stanovnicima (128).

(188) Kako je prethodno opisano, Općina i društvo TS sklopili su sporazum o projektu za taj projekt (129). Norveška tijela objasnila su da ni Općina ni nositelj projekta nisu dužni sklopiti sporazum o projektu.

(189) Sporazumi o projektu alat su kojim se nositelju projekta i općinama pomaže da osiguraju ispunjenje zahtjeva u skladu s prostornim planom i radnim nalozima. Oni mogu, ali ne moraju, sadržavati odredbe kojima se dio financijskog opterećenja povezanog s općim infrastrukturnim mjerama prenosi na nositelja projekta. Važno je napomenuti da su sporazumi o projektu rezultat pregovora između općine i nositelja projekta.

(190) U zakonu ne postoje odredbe u skladu s kojima bi općine trebale takve troškove nametati nositelju projekta. Međutim, ako je između Općine i nositelja projekta sklopljen sporazum o projektu, u mjerodavnom zakonodavstvu utvrđene su granice do kojih nositelj projekta može snositi troškove. To se temelji na tome da postoji nerazmjerna raspodjela moći u pregovorima i sklapanju ugovora o gradnji, u korist Općine.

(191) Norveška tijela u tom su pogledu uputila na nedavnu presudu okružnog suda u Oslu koji je smatrao da se „člankom 17. stavkom 3. Zakona o planiranju i gradnji nastojalo, među ostalim, ograničiti što općine mogu uključiti u sporazum o projekti budući da se općina nalazi u vrlo moćnom položaju jer može odobravati ili zabranjivati projekte. Odredba stoga sadržava zahtjev za nužnost, prikladnost i proporcionalnost (130).

(192) Norveška tijela objasnila su da je prostor Općine za djelovanje stoga ograničen pravnim okvirom i prethodno navedenom sudskom praksom u pogledu testova nužnosti i proporcionalnosti. Općina unatoč tome pokušava što više troškova prebaciti na nositelje projekta. Iako je Općina usvojila načelo potpunog prijenosa troškova, to je načelo djelomično ublaženo u praksi ograničenjima u skladu s nacionalnim pravnim okvirom.

(193) Ne postoji formula ni prethodno utvrđeni izračuni koji se upotrebljavaju za raspodjelu troškova između općina i nositelja projekta u skladu sa sporazumom o projektu. Norveška tijela tvrde da takvih izračuni ne bi bili propisani zakonom ni korisni u takvoj praksi. Projekti, nositelji projekata i gospodarski kapaciteti različitih projekata previše su heterogeni da bi se mogli primijeniti matematički modeli.

(194) Općina procjenjuje prijedloge nositelja projekta. Pritom, kako bi osigurala proporcionalnu raspodjelu troškova, ukupni troškovi koje mora snositi nositelj projekta uspoređuju se s drugim projektima i praksom (trošak doprinosa javnoj infrastrukturi prema m2 BRA (tj. korisne površine). Za tipičan projekt izgradnje stambenog objekta, koji je obično vrlo profitabilan, prihvatljivi trošak po m2 BRA iznosi približno 2 000 NOK ili manje. Norveška tijela tvrde da su komercijalni projekt ili projekti javnih usluga obično manje profitabilni i stoga donose manje troškove po m2 BRA.

(195) Prema sporazumu o projektu s društvom TS koji je sklopljen na temelju navedene prakse, trošak za društvo T iznosi 2 226 po m2 BRA.

(196) Na zahtjev Tijela norveška tijela dostavila su dodatne informacije o nedavnim, relativno velikim građevinskim projektima u Trondheimu za koje je sklopljen sporazum o projektu. Nijedan projekt nije imao znatno veće troškove po m2 BRA od projekta društva TS. Projekti se odnose na stambene projekte i komercijalne projekte/projekte javnih usluga. Neki projekti pripadaju jednoj od tih kategorija, a neki su miješani.

(197) Trošak koji društvo TS snosi u skladu sa sporazumom o projektu veći je nego u većini navedenih primjera. Norveška tijela napomenula su da vrlo profitabilni komercijalni projekti kao što su proširenje hotela i izgradnja kupovnog centra donose niže ili samo malo više troškove od troškova društva TS po m2 BRA.

(198) U odgovoru na upit Tijela norveška tijela izjavila su da ne postoje nacionalni ili posebni statistički podaci u Trondheimu o troškovima po m2 BRA. Međutim, postoje javno dostupni dokumenti koji pokazuju da je trošak koji mora snositi društvo TS među većim troškovima u usporedbi s drugim troškovima izgradnje. Na primjer, u izvješću društva Norsk Eiendom iz kolovoza 2018. zaključeno je da se troškovi po m2 BRA za uzorak velikih projekata u Oslu kreću od 975 do 2 167 NOK, a većina projekata pridonosi od 1 400 do 1 500 NOK (131).

(199) Norveška tijela izjavljuju da su podnesene referentne vrijednosti za trošak po m2 BRA usporedive. U skladu s norveškim pravnim poretkom, pri procjeni proporcionalnosti posebno treba uzeti u obzir gospodarsku održivost raspodjele troškova. Kako bi se utvrdilo odstupa ili sporazum o projektu društva TS od uobičajene prakse, kao referentna vrijednost mogu se upotrijebiti stambeni projekti čak i ako, u pravilu, mogu ostvarivati veće troškove od projekata kao što su projekti društva TS. U svakom slučaju i sporazumi o projektu za komercijalne projekte/projekte javnih usluga koje su sklopile općine ostvaruju niži trošak po m2 BRA od društva TS.

(200) Nadalje, postoje jasne naznake iz relevantnog zakonodavstva (kojim je propisana procjena proporcionalnosti) i od norveških sudova (132), da Općina nije mogla društvu TS nametnuti veće troškove bez kršenja zakona (133).

(201) Norveška tijela dostavila su informacije o praksi pregovaranja o sporazumima o projektu u Trondheimu te objašnjenje zahtjeva iz mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva. Iz informacija koje su dostavila norveška tijela nije razvidno da se u slučaju društva TS odstupalo od uobičajene prakse pregovaranja o podjeli troškova. Dostavljene mjerodavne vrijednosti, iako se odnose na drugačiju vrstu projekata, ne pokazuju da je društvo TS platilo manje od onoga što je obično potrebno u pogledu doprinosa javnoj infrastrukturi u slučaju razvojnog projekta u Trondheimu.

(202) Tijelo stoga ne može dokazati da se predmetnom praksom odstupa od uobičajene prakse podjele troškova u javnim infrastrukturnim projektima.

(203) Nakon što je procijenilo informacije koje su dostavila norveška tijela, Tijelo stoga ne može zaključiti da se podjelom infrastrukturnih troškova, u pogledu obnove i proširenja TS-a, društvu TS osigurala selektivna prednost. U skladu s time smatra se da mjera ne čini potporu i stoga se neće dalje procjenjivati.

6.5. SELEKTIVNOST

(204) Da bi se mogla smatrati potporom, mjera nadalje mora biti selektivna u smislu da se njome pogoduje „određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda”.

(205) Predmetne mjere pojedinačne su mjere koje se odnose samo na društvo TS. One su stoga selektivne u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

6.6. UTJECAJ NA TRGOVINU I NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA

(206) Mjerom potpore moglo bi se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u.

(207) Sama činjenica da se mjerom jača položaj nekog poduzetnika u usporedbi s drugim poduzetnicima koji se natječu u trgovini unutar EGP-a smatra se dovoljnom da se može zaključiti da bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama EGP-a i narušiti tržišno natjecanje među poduzetnicima s poslovnim nastanom u drugim državama EGP-a. (134)

(208) Dokapitalizacijom je društvu TS osigurana prednost jer se poboljšao njegov položaj u odnosu na druge poduzetnike s kojima se natječe na tržištu EGP-a. Isto se primjenjuje na prednost koja je društvu TS osigurana mogućim elementom potpore sadržanim u ugovorima o zakupu.

(209) Tijelo mora dalje razmotriti hoće li se mjerama utjecati na trgovinu među državama EGP-a. U tom pogledu, Sud EU-a presudio je da „ako se financijskom potporom koju država članica dodijeli jača položaj poduzetnika u odnosu na ostale konkurentske poduzetnike u trgovini u [Uniji], smatra se da ta potpora utječe na tu trgovinu” (135).

(210) U objektu Trondheim Spektrum mogu se održavati međunarodna događanja srednje veličine i velika međunarodna događanja, koja se mogu održavati i izvan regije (136).

(211) Tijelo napominje da utjecaj na trgovinu ne može biti samo hipotetski ili pretpostavljen. Mora se utvrditi zašto se mjerom narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i zašto bi ona mogla utjecati na trgovinu među državama EGP-a na temelju predvidljivih učinaka mjere (137).

(212) Tijelo i Komisija u nizu su odluka smatrali da određene aktivnosti i mjere, s obzirom na njihove posebne okolnosti, imaju isključivo lokalni učinak i stoga ne utječu na trgovinu među državama EGP-a. U tim slučajevima Tijelo i Komisija posebno su utvrdili da je korisnik pružao usluge na ograničenom području unutar države EGP-a i da nije bilo vjerojatno da će privući klijente iz drugih država EGP-a te da se ne može pretpostaviti da bi mjera imala više nego neznatan učinak na uvjete prekograničnih ulaganja ili nastana. Neke od tih odluka odnosile su se na sportove i slobodne aktivnosti poglavito namijenjene lokalnom stanovništvu koji vjerojatno neće privući klijente ili ulaganja iz drugih država EGP-a (138).

(213) U ovom slučaju, iako su neke od aktivnosti koje obavlja društvo TS lokalnog karaktera, ono također organizira događanja kao što su sajmovi i druga međunarodna događanja, koja privlače strane klijente. Nadalje, društvo TS bit će domaćin Europskog rukometnog prvenstva 2020. za koje se može pretpostaviti da će privući strane klijente.

(214) Naposljetku, na tržištu organiziranja međunarodnih događanja postoji tržišno natjecanje između pružatelja prostora i organizatora događanja, koji obično obavljaju djelatnosti koje podliježu trgovini među državama EGP-a (139).

(215) S obzirom na navedeno, Tijelo smatra da postoji opasnost da bi predmetne mjere mogle narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama EGP-a.

6.7. ZAKLJUČAK O POSTOJANJU POTPORE

(216) S obzirom na navedeno, Tijelo zaključuje sljedeće: (a) ne može se isključiti da ugovori o zakupu od 2007. do 2017. (mjera br. 4) i novi ugovor o zakupu iz 2019. (mjera br. 5) sadržavaju elemente potpore. Kako će se pokazati u nastavku, takva potpora bila bi spojiva s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u u skladu s njegovim člankom 61. stavkom 3. točkom (c) i stoga nije nužno donijeti konačni zaključak o postojanju potpore, (b) mjera br. 6. – dokapitalizacija – sadržava državnu potporu, (c) mjera br. 7 – financiranje infrastrukturnih troškova – ne sadržava državnu potporu, (d) mjera br. 9 – ugovor o kreditu između društava Nordea i TS-a ne sadržava državnu potporu.

7. POSTUPOVNI ZAHTJEVI

(217) U skladu s člankom 1. stavkom 3. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu: „Nadzorno tijelo EFTA-e na vrijeme se obavješćuje o svim planovima koji se odnose na dodjelu ili promjenu potpore kako bi moglo iznijeti svoje primjedbe. […] Predmetna država ne primjenjuje predložene mjere sve dok se taj postupak ne okonča konačnom odlukom.”

(218) Norveška tijela tvrde da primjena novog ugovora o zakupu ovisi o tome je li on u skladu s tržišnim uvjetima (140). Izričito je predviđena mogućnost prilagodbi kako bi se uvjeti ugovora uskladili s tržišnim uvjetima ako Tijelo to bude zahtijevalo. S obzirom na navedeno, Tijelo smatra da su norveška tijela poštovala zahtjev iz članka 1. stavka 3. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu u pogledu ugovora o zakupu iz 2019. ako on sadržava element potpore.

(219) Norveška tijela nisu Tijelu prijavila ugovore o zakupu sklopljene od 2007. do 2017. Tijelo stoga zaključuje da, u slučaju da ugovori o zakupu sadržavaju elemente potpore, tijela nisu poštovala svoje obveze u skladu s člankom 1. stavkom 3. iz dijela I. Protokola 3. u pogledu te mjere.

7.1. MJERA br. 6 – DOKAPITALIZACIJA NIJE U SKLADU S GBER-om

(220) U skladu s člankom 3. GBER-a, programi potpora, pojedinačne potpore dodijeljene na temelju programa potpore i jednokratne potpore spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 1. stavka 3. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, pod uvjetom da dotične potpore ispunjuju sve uvjete utvrđene u poglavlju I. GBER-a i posebne uvjete za odgovarajuću kategoriju potpore utvrđene u poglavlju III. GBER-a.

(221) U članku 6. stavku 1. GEBER-a navedeno je da se Uredba primjenjuje isključivo na potpore koje imaju učinak poticaja. Prema članku 6. stavku 2. GBER-a „Smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je korisnik dotičnoj državi članici podnio pisani zahtjev za potporu prije početka rada na projektu ili djelatnosti. Zahtjev za potporu mora sadržavati barem sljedeće informacije: a) naziv i veličinu poduzetnika; b) opis projekta, uključujući datume njegova početka i dovršetka; c) lokaciju projekta; d) popis troškova projekta; e) vrsta potpore (bespovratno sredstvo, zajam, jamstvo, povratni predujam, dokapitalizacija ili drugo) i iznos javnog financiranja potrebnog za projekt”.

(222) Norveška tijela navode da nije jasno kako bi se članak 6. stavak 2. GBER-a trebao primjenjivati na tekuće projekte koji su izmijenjeni, povećani ili čiji je dovršetak neizvjestan. Norveška tijela izjavila su da se čini logičnim da „rad na projektu” iz članka 6. stavka 2. GBER-a ne mora nužno označavati početak projekta u cjelini, već se može odnositi i na kasniji trenutak, posebno u situacijama kada je „projekt” ili „djelatnost” zapravo izmjena, povećanje ili slično, i posebno bi se trebao tumačiti kao da obuhvaća i situacije u kojima je nastao novi „trenutak odluke”.

(223) Norveška tijela tvrdila su da nije neuobičajeno da se projekti izmjenjuju te da se pokaže da procjene proračuna nisu dostatne. U slučaju infrastrukturnih projekata to je više pravilo nego iznimka.

(224) Takvo tumačenje moglo bi dovesti do nenamjerne diskriminacije između nadogradnje postojeće infrastrukture i infrastrukture koja se trenutno gradi. Nadalje, projekti za koje je možda već potrošena velika količina javnih sredstava možda će se morati prekinuti ili znatno smanjiti na pola provedbe.

(225) Nadalje, norveška tijela primijetila su da bi takvo tumačenje moglo imati neplanirane i neželjene posljedice u obliku opreznog proračunskog planiranja, što bi moglo dovesti do odobravanja većih iznosa potpora.

(226) Naposljetku, norveška tijela napominju da je Tijelo u nizu slučajeva odobrilo potporu za koju je podnesen zahtjev nakon pokretanja projekta. Norveška tijela smatraju da se članak 6. GBER-a može tumačiti na način da se obuhvati i takva situacija (141).).

(227) Norveška tijela potvrdila su da su radovi na objektu Trondheim Spektrum započeli prije nego što je društvo TS zatražilo dokapitalizaciju od Općine. Sud je pri tumačenju GBER-a zauzeo strog pristup. On je zaključio da bi neispunjenje uvjeta iz GBER-a značilo da se na mjeru ne primjenjuje izuzeće od obveze prijavljivanja (142).

(228) Kada je riječ o mogućem kasnijem početku projekta, Tijelo napominje da se dodatni građevinski troškovi koji se financiraju dokapitalizacijom ne mogu smatrati zasebnim projektom od obnove i proširenja infrastrukture. Ti dodatni projekti izgradnje nastavak su izvornih radova obnove i proširenja na objektu Trondheim Spektrum i ne bi se provodili da nije bilo izvornog projekta. Tijelo smatra da bi se u slučaju da se dodatna izgradnja smatra novom „odlukom” ona morala smatrati i novim „projektom.” Takvim umjetnim razdvajanjem infrastrukturnog projekta mogao bi se dovesti u pitanje kriterij isključivog učinka poticaja iz članka 6. GBER-a, što bi bilo protivno cilju GBER-a.

(229) S obzirom na navedeno, Tijelo zaključuje da dokapitalizacija nije odobrena u skladu s GBER-om. Državna potpora u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u koja nije obuhvaćena GBER-om podliježe zahtjevu prijavljivanja. Norveška tijela nisu Tijelu prijavila dokapitalizaciju. Tijelo stoga zaključuje da norveška tijela nisu ispunila svoje obveze u skladu s člankom 1. stavkom 3. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu. Potpora dodijeljena 5. prosinca 2018. stoga je dodijeljena nezakonito. Tijelo će u nastavku procijeniti spojivost mjere izravno u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u.

8. SPOJIVOST MJERA POTPORE

(230) Tijelo može državnu potporu proglasiti spojivom s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u u skladu s njegovim člankom 61. stavkom 3. točkom (c) ako su ispunjeni određeni uvjeti spojivosti.

(231) U većini slučajeva ti uvjeti spojivosti navedeni su u smjernicama Tijela o državnim potporama. Međutim, u ovom slučaju ne postoje postojeće smjernice o državnim potporama koje se primjenjuju na predmetnu mjeru. Tijelo će stoga procijeniti ugovore o zakupu (mjere br. 4 i 5) i dokapitalizaciju (mjera br. 6) izravno u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u.

(232) Procjena Tijela temelji se na sljedećim zajedničkim načelima za procjene: — doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa, — potreba za intervencijom države, — prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike, — postojanje učinka poticaja, — razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum), — izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu i — transparentnost.

8.1. CILJ OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

(233) Državne potpore moraju biti namijenjene ostvarenju jasno definiranog cilja od zajedničkog interesa koji su priznale ugovorne strane.

(234) Promicanje sporta ne spominje se izričito u Sporazumu o EGP-u kao zajednički cilj. Međutim, promicanje sporta može se smatrati dijelom promicanja obrazovanja, osposobljavanja i mladih, kao i socijalne politike. Ciljem EGP-a smatra se bolja suradnja u tim područjima, kako je posebno utvrđeno u člancima 1. i 78. Sporazuma o EGP-u. Načini te bolje suradnje nadalje su definirani u Protokolu 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda. Članak 4. tog Protokola naslovljen je „Obrazovanje, osposobljavanje, mladi i sport” i njime se, primjerice, predviđa sudjelovanje ugovornih strana u Europskoj godini obrazovanja putem sporta 2004.

(235) To pokazuje da postoji bliska povezanost između promicanja sporta i ciljeva utvrđenih u Sporazumu o EGP-u. Tijelo je priznalo promicanje sporta, uključujući financiranjem sportske infrastrukture, kao cilj od zajedničkog interesa (143).

(236) Osim sportskih događanja, objekt će se upotrebljavati i za kulturna događanja, čime će pridonositi promicanju kulturne raznolikosti. Sporazum o EGP-u ne uključuje odredbu koja odgovara članku 107. stavku 3. točki (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Tijelo ipak priznaje da se mjere državne potpore mogu odobriti na kulturnim osnovama na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u (144).

(237) Komisija je odobrila niz programa potpore za potporu sportskim i višenamjenskim objektima. Ona je potvrdila da se može smatrati da je država odgovorna za izgradnju objekata za sportska i druga javna događanja koja koriste građanima te za upravljanje tim objektima (145).

(238) Budući da se će Trondheim Spektrum građanima osigurati pristup sportovima, kulturi i rekreaciji te njihovo uživanje, posebno s obzirom na višenamjenski karakter arene i manjak kapaciteta i odgovarajuće infrastrukture za različita događanja u Trondheimu, Općina će stavljanjem na raspolaganje takvog objekta ispuniti svoju odgovornost prema građanima. Stoga se mora smatrati da se provedbom projekta Trondheim Spektrum ispunjavaju ciljevi politike od zajedničkog interesa.

(239) Nadalje, financiranju sporta i višenamjenske infrastrukture mogao je koristiti i članak 55. GBER-a ako su ispunjeni određeni uvjeti iz te uredbe. To dodatno pokazuje da državna potpora takvoj infrastrukturi može činiti cilj od zajedničkog interesa.

(240) U skladu s time, predmetnim mjerama ostvaruje se cilj od zajedničkog interesa.

8.2. POTREBA ZA INTERVENCIJOM DRŽAVE

(241) U cilju procjene učinkovitosti državne potpore za ostvarenje utvrđenog cilja od zajedničkog interesa, prvo treba utvrditi problem koji treba riješiti. Državna potpora mora biti usmjerena na situacije u kojima se potporom može ostvariti znatno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti, primjerice ispravljanjem tržišnog nedostatka ili rješavanjem pitanja jednakosti ili kohezije.

(242) Norveška tijela objasnila su da u Općini nema dostatnih kapaciteta za organizaciju većih sportskih i kulturnih događanja. U objektu Trondheim Spektrum Općina će moći organizirati različite vrste događanja, primjerice Europsko rukometno prvenstvo EURO 2020 za muškarce i žene. Cilj javnog interesa koji se nastoji ostvariti ne bi se ostvario bez predmetnih mjera.

(243) Nadalje, lokalno vijeće za sport izvijestilo je o znatnom manjku kapaciteta za sportove za mlade u Trondheimu. To potvrđuju procjene Općine da je potrebno najmanje od 8 do 22 dvorana prije 2030. odnosno 2050. (146). U Općini raste potreba za zatvorenim sportskim objektima jer se sve više aktivnosti za djecu i mlade koje su u prošlosti bile sezonske aktivnosti pretvara u cjelogodišnje aktivnosti (147).

(244) Norveška tijela tvrde da je dokazano da se nedovoljno ulaže u infrastrukture kao što je Trondheim Spektrum. Privatni subjekti ne mogu zadovoljiti potrebe objekta jer, iz ekonomskih razloga, nije vjerojatno da bi privatni ulagač uložio u projekte kojima bi se zadovoljile takve potrebe u Trondheimu (148). Društvo TS bezuspješno je pokušalo zatražiti financiranje drugih dionika osim Općine.

(245) Općina primjenjuje načelo besplatnih objekata za potrebe sportskih klubova za mlade u Općini. Time se djeci i mladima nastoji olakšati sudjelovanje u sportskim aktivnostima neovisno o imovinskom stanju njihovih obitelji.

(246) Općina zakupom dvoranskog kapaciteta od društva TS na temelju ugovora o zakupu i naknadnom raspodjelom tog kapaciteta sportskim klubovima za mlade omogućuje da ti klubovi građanima besplatno ponude sportske aktivnosti. Budući da ti klubovi nemaju financijsku sposobnost financirati tu ponudu vlastitim sredstvima, trošak zakupa dvoranskog kapaciteta morali bi snositi krajnji korisnici, odnosno građani Općine.

(247) Bez potencijalne potpore dodijeljene na temelju ugovora o zakupu ta bi se ponuda znatno smanjila i to bi moglo dovesti do toga da građani s ograničenim financijskim sredstvima ne mogu sudjelovati u amaterskim sportovima. Tržišne sile stoga ne bi mogle same osigurati istu razinu sportskih aktivnosti u Trondheimu.

(248) Norveška tijela tvrde da se potporom, u obliku ugovora o zakupu (mjere br. 4 i 5) i u obliku dokapitalizacije (mjera br. 6), uklanja nedostatak na tržištu. Općina svojim stanovnicima planira osigurati pristup infrastrukturi koja zadovoljava potrebe građana Trondheima (149).

(249) Norveška tijela objasnila su da društvo TS bez ugovora o zakupu s Općinom neće moći pokriti sve troškove. Ugovori o zakupu stoga su od ključne važnosti za rad društva TS. Nadalje, bez dokapitalizacije, obnova i proširenje objekta Trondheim Spektrum ne bi se mogli dovršiti prema planu.

(250) Stoga postoji dokazana potreba za predmetnim mjerama i za intervencijom države.

8.3. PRIMJERENOST DRŽAVNE POTPORE

(251) Državna potpora mora biti primjeren instrument za postizanje utvrđenog cilja od zajedničkog interesa. Mjera potpore nije spojiva s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u ako se jednaki pozitivni doprinos zajedničkom cilju može ostvariti drugim instrumentima politike ili instrumentima potpore kojima se manje narušava tržišno natjecanje.

(252) Općina ugovorima o zakupu i dokapitalizacijom može sportskim klubovima za mlade u Trondheimu osigurati pristup dvoranskom kapacitetu u skladu s odlukom o osiguravanju besplatnog pristupa sportskoj infrastrukturi svim sportskim klubovima za mlade. Isto se odnosi i na pristup građana Trondheima višenamjenskoj infrastrukturi koja je prikladna za organiziranje različitih vrsta sportskih i kulturnih događanja. Norveška tijela tvrde da ne postoji drugi instrument politike koji bi bio jednako prikladan za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa i kojim bi se manje narušavalo tržišno natjecanje.

(253) Norveška tijela dokazala su da je u Trondheimu potreban novi dvoranski kapacitet te da društvo TS zahvaljujući ugovorima o zakupu jedva uspijeva pokriti troškove. Nadalje, obnova i proširenje objekta Trondheim Spektrum ne bi se mogli dovršiti bez dokapitalizacije. Tijelo dalje napominje da se najveći udio troškova nadogradnje infrastrukture financira privatnim kreditom.

(254) Norveška tijela navode da, iako se općenito smatra da se potporom za ulaganje manje narušava tržišno natjecanje nego operativnom potporom, dodjela potpore za ulaganje ne bi bila prikladna za kupnju dvoranskog kapaciteta. Uzimanje kapaciteta u zakup po cijeni koja približno odgovara tržišnoj cijeni bila je, i još uvijek jest, najprikladnija i najekonomičnija realna mogućnost za ostvarenje tog cilja kojom se najmanje narušava tržišno natjecanje.

(255) Tijelo napominje da se potpori za ulaganje u načelu daje prednost i da se njome manje narušava tržišno natjecanje nego operativnom potporom. Međutim, operativna potpora može u određenim okolnostima biti nužna kao alat za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa (150).

(256) Potpore sadržane u ugovorima o zakupu trebale bi se smatrati operativnom potporom. Međutim, kako su objasnila norveška tijela, ne može se sa sigurnošću reći da je neka potpora isključivo operativna potpora. To je zato što se prihodom od ugovora o zakupu mogu pokriti i troškovi povezani s financiranjem nadogradnje objekta Trondheim Spektrum (amortizacija, kamate i predujmovi za kredite) (151).

(257) Tijelo smatra da, iako bi se potencijalna potpora formalno mogla smatrati operativnom potporom, njome se zapravo podupire ulaganje u obnovu i proširenje infrastrukture. Mjerom se društvu TS omogućuje da ulaže u tu izgradnju. Učinak moguće potpore sadržane u ugovorima o zakupu u tome smislu ima obilježja potpore za ulaganja (152).

(258) S obzirom na navedeno, Tijelo smatra da je takva potpora, u okolnostima ovog slučaja, prikladna za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa. Nadalje, čini se da se cilj od zajedničkog interesa, odnosno osiguranje pristupa i sudjelovanja građana u sportovima, kulturi i rekreaciji, ne bi mogao u istoj mjeri ostvariti s pomoću drugih instrumenata politike ili vrsta potpora. Tijelo stoga zaključuje da su mjere prikladni instrumenti za ostvarenje utvrđenog cilja od zajedničkog interesa.

8.4. UČINAK POTICAJA

(259) Državna potpora spojiva je s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u samo ako ima učinak poticaja. Učinak poticaja nastaje kada se korisnik potporom potakne da promijeni svoje ponašanje kako bi promicao postizanje utvrđenog cilja od zajedničkog interesa, a do te promjene ponašanja ne bi došlo bez potpore.

(260) Norveška tijela tvrde da klubovi za mlade ne bi mogli bez ugovora o zakupu svojim članovima ponuditi jednak broj, opseg i spektar aktivnosti pod istim uvjetima u skladu sa zajedničkim ciljem koji se nastoji postići provedbom mjere. Nadalje, takav učinak imala bi i niža zakupnina jer bi se mogao dovesti u pitanje opstanak društva TS.

(261) Nadalje, norveška tijela pokazala su da društvo TS ne bi moglo financirati obnovu i proširenje objekta Trondheim Spektrum bez prihoda na temelju novog ugovora o zakupu iz 2019. (153). Tijelo stoga na temelju navedenog smatra da je u pogledu eventualne potpore sadržane u ugovorima o zakupu ispunjen zahtjev učinka poticaja.

(262) Kada je riječ o potpori za ulaganja, Tijelo napominje da je dokapitalizacija, za koju je zahtjev podnesen 6. srpnja 2018., odobrena nakon početka radova na obnovi i proširenju infrastrukture na ljeto 2017. Norveška tijela objasnila su da bez dokapitalizacije ne bi došlo do proširenja i obnove objekta Trondheim Spektrum, barem ne u skladu s postojećim planom i opsegom. Stoga postoji jasno i dokazano protučinjenično stanje na temelju kojeg je razvidno da dodjela potpore ima učinak poticaja.

(263) Budući da je dokapitalizacija odobrena nakon početka radova na projektu, Tijelo se ne može oslanjati na pretpostavku o postojanju učinka poticaja za potporu koja je zatražena prije početka radova (154). Tijelo je u određenim okolnostima, nakon detaljne procjene okolnosti, odobrilo potporu za projekte u slučajevima kada su građevinski radovi već počeli (155).

(264) Tijelo ne isključuje učinak poticaja u pogledu započetog projekta ako se dodjelom potpore nedvojbeno osigurava dovršetak projekata koji inače ne bi bili dovršeni. Kada se u tom svjetlu procjenjuje učinak poticaja potpore, treba pažljivo ispitati protučinjenično stanje, odnosno što bi poduzetnik učinio bez potpore (156).

(265) Norveška tijela objasnila su da se planiralo da će se obnova i proširenje objekta Trondheim Spektrum u cijelosti financirati zaduživanjem na tržištu. Zbog takvog pristupa omjer dugoročnog duga i kapitala u bilanci društva TS bio je kritično visok. Međutim, smatralo se da je rizik koji proizlazi iz visoke razine zaduženosti poništen sigurnim dugoročnim prihodima na