HR Službeni list Europske unije L 166/58

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 469/15/COL

od 4. studenoga 2015.

o okončanju službenoga istražnog postupka u pogledu navodnih državnih potpora društvu Innovation Norway za njegove djelatnosti na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga te mogućih potpora u korist regionalnih turističkih zajednica i agencija za upravljanje odredištima (Norveška) [2017/1150]

Nadzorno tijelo EFTA-a („Tijelo”),

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 61. stavak 1.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno članak 7. stavak 2. i članak 13. stavak 1. njegova dijela II.,

NAKON poziva zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba u skladu s tim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

I. ČINJENICE

1. POSTUPAK

(1) Dopisom od 5. srpnja 2013. (1) društvo tellUs IT AS (koje se kasnije spojilo s društvom New Mind (2) i stoga se dalje u tekstu spominje kao „New Mind | tellUs” ili „podnositelj pritužbe”) podnijelo je Tijelu pritužbu u pogledu državnih potpora u vezi s gospodarskim djelatnostima društva Innovasjon Norge („Innovation Norway” ili „IN”) na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga u turističkom sektoru. Tijelo je 8. srpnja 2013. primilo i evidentiralo pritužbu.

(2) Nakon prethodnog ispitivanja pritužbe Tijelo je 16. srpnja 2014. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak predviđen člankom 1. stavkom 2. dijela I. Protokola 3. donošenjem Odluke br. 300/14/COL („odluka o pokretanju postupka”) (3). U toj je odluci Tijelo pozvalo norveška tijela i zainteresirane strane na podnošenje primjedaba.

(3) Dopisom od 1. rujna 2014. (4) norveška tijela dostavila su primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Tijelo se 30. rujna 2014. sastalo s norveškim tijelima i IN-om. Tom su prilikom norveška tijela dostavila nove informacije i pojašnjenja u vezi s podneskom od 1. rujna 2014. Tijelo je IN-u postavilo i dodatna pitanja na koja je odgovoreno elektroničkom poštom od 17. listopada 2014. (5)

(4) Tijelo je,9. listopada 2014. elektroničkom poštom (6) primilo primjedbe jedne od zainteresiranih strana, podnositelja pritužbe Tijelo ih je proslijedilo norveškim tijelima u dopisu od 10. listopada 2014. (7). Tijelo je održalo konferencijske pozive s IN-om 27. listopada 2014. i 5. studenoga 2014.

(5) Dopisom od 24. studenoga 2014. (8) norveška tijela dostavila su svoje primjedbe na zapažanja podnositelja pritužbe i daljnje informacije o predmetu.

(6) Tijelo je nakon toga primilo dodatne informacije o predmetu od podnositelja pritužbe i IN-a (9). Informacije primljene od podnositelja pritužbe proslijeđene su norveškim tijelima.

2. OPIS MJERA

(7) Ova se odluka odnosi na djelatnosti IN-a u turističkom sektoru.

(8) IN je javno društvo kojem je povjerena zadaća podupiranja inovacija i razvoja norveških poduzeća i industrije. IN podupire nacionalnu turističku industriju. IN je uspostavio i održava web-mjesto visitnorway.com, najposjećenije norveško turističko web-mjesto. (10)

(9) Na web-mjestu visitnorway.com IN pruža usluge regionalnim turističkim zajednicama („RTZ-ovi”) (11) i agencijama za upravljanje odredištima („AUO-ovi”) (12). RTZ-ovi i AUO-ovi su lokalni/regionalni subjekti koji promiču turizam na svojim zemljopisnim područjima.

(10) Te usluge uključuju i. usluge web-infrastrukture i povezane usluge te ii. marketinške i promidžbene usluge u turističkom sektoru (13).

(11) Podnositelj pritužbe upućuje na moguće mjere državnih potpora u pogledu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga, na koje se upućuje i u odluci o pokretanju postupka. Posebno se u članku 1. odluke o pokretanju postupka upućuje na tri moguće mjere državnih potpora.

(12) Prva se navodna mjera državnih potpora odnosi na državne potpore u korist IN-a neostvarivanjem dobiti od pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima.

(13) Druga je mjera navodno nepostojanje računovodstvenog odvajanja i metodologije za transparentnu raspodjelu troškova kojima se gospodarske djelatnosti IN-a odvajaju od njegovih negospodarskih djelatnosti. Posebno je relevantno pitanje jesu li usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje pruža IN unakrsno subvencionirane javnim sredstvima primljenima za provedbu negospodarskih usluga, odnosno za opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta.

(14) Treća se navodna mjera državnih potpora odnosi na državne potpore u korist RTZ-ova i AUO-ova u obliku cijena naplaćenih za usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje nisu dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata ulaganja za IN.

2.1. KORISNICI NAVODNIH DRŽAVNIH POTPORA

(15) IN je 2003. osnovala norveška vlada Zakonom o društvu Innovation Norway (14) („Zakon o IN-u”). Država je vlasnik 51 % društva, dok je preostalih 49 % u vlasništvu okruga (15).

(16) Društvo je osnovano kao instrument norveške vlade za poticanje razvoja poduzeća koja stvaraju vrijednost diljem zemlje (16). IN provodi nekoliko norveških programa potpore te upravlja njima. IN podupire nacionalni turistički sektor. Prema informacijama norveških tijela: „IN-u je, među ostalim, povjerena zadaća ponude internetskih marketinških usluga kojima bi se obuhvatilo međunarodno i nacionalno stanovništvo na službenom web-mjestu visitnorway.com” (17).

(17) RTZ-ovi i AUO-ovi osiguravaju promidžbu lokalnog i regionalnog turizma. Prema informacijama koje su dostavila norveška tijela (18), u Norveškoj ima oko 300 regionalnih i lokalnih turističkih organizacija, odnosno RTZ-ova i AUO-ova. Njihov je glavni cilj organizacija turističkih djelatnosti i ponuda turističkih informacija. RTZ-ovi su usredotočeni na međunarodni marketing regije, dok AUO-ovi djeluju međunarodno i nacionalno na marketingu posebnih odredišta (19). Njihovi su dioničari općenito javna i privatna društva (20). RTZ-ovi su općenito organizirani kao društva s ograničenom odgovornošću čije su dionice u vlasništvu okružnih tijela i predstavnika turističke industrije. AUO-ovi su lokalne organizacije s različitim strukturama dioničara. Međutim, oni su općenito u vlasništvu lokalnih tijela i lokalnih turističkih poduzeća.

(18) Cilj RTZ-ova i AUO-ova nije povećanje dobiti u najvećoj mogućoj mjeri za svoje vlasnike. Njihov je cilj poticanje gospodarske djelatnosti turističkog sektora na njihovim zemljopisnim područjima (21).

2.2. USLUGE WEB-INFRASTRUKTURE I POVEZANE USLUGE

(19) Usluge web-infrastrukture i povezane usluge u turističkom se sektoru pružaju u okviru sustava za upravljanje odredištima („SUO”) (22).

(20) U okviru SUO-a društvo za informacijske tehnologije nudi uslugu na temelju koje njegovi klijenti (društva za upravljanje odredištima (23)) mogu unositi i redovito ažurirati informacije o turističkim lokacijama, hotelima, restoranima, događanjima i slično istodobno na svojoj internetskoj stranici i u vanjskim kanalima kao što su visitnorway.com, Google Maps, kiosci s turističkim informacijama, mobilni portali i tiskane novine. Građani se služe tim informacijama za rezervacije ili druge namjene.

(21) DUO-om se mogu osigurati različite funkcionalnosti: i. funkcionalnost turističkog odredišta (odnosno stvaranje baze podataka o zanimljivostima ili kratkih prikaza informacija o događanjima, hotelima, restoranima, umjetničkim izložbama itd.), ii. funkcionalnost distribucije (odnosno informacije pohranjene u bazi podataka distribuiraju se različitim kanalima i na različitim platformama) i iii. funkcionalnost pretraživanja (odnosno upotreba na web-mjestima za pretraživanje i predstavljanje turističkih proizvoda).

(22) U uvodnoj izjavi 43. u nastavku nalazi se grafički prikaz tih usluga.

2.3. MARKETINŠKE I PROMIDŽBENE USLUGE U TURISTIČKOM SEKTORU

(23) Turističke marketinške i promidžbene usluge mogu se odnositi na opću promidžbu određenog zemljopisnog područja ili na promidžbu posebnih poduzeća.

(24) Opća promidžba podrazumijeva ponudu općih turističkih informacija posjetiteljima u vezi s krajolicima, kulinarskim tradicijama, vremenom itd. Promidžba posebnih poduzeća odnosi se na marketing posebnih sadržaja (odnosno na informacije o hotelima, restoranima, kulturnim događanjima itd.).

(25) Nadalje, pri promidžbi posebnih sadržaja na web-mjestu visitnorway.com mogu se utvrditi dvije različite mogućnosti: izravno objavljivanje informacija na web-mjestu (odnosno informacije su sadržane na web-mjestu) ili postavljanje poveznice na vanjsko web-mjesto na kojem su objavljene posebne informacije.

2.4. DJELATNOSTI IN-A U TURISTIČKOM SEKTORU

(26) Zadaće IN-a uključuju promidžbu turističke industrije na nacionalnoj razini. Norveška je vlada aktivan dionik u turističkom sektoru od 1903. (24) Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 17., na regionalnoj i lokalnoj razini turizam promiču RTZ-ovi i AUO-ovi. U poglavlju dopisa o godišnjem državnom proračunu koje je posvećeno IN-u navedene su upute za djelatnosti IN-a u turističkom sektoru (25).

(27) Norveška su tijela 2007. donijela nacionalnu strategiju za turističku industriju kojom su uspostavljeni vladini glavni ciljevi za taj sektor (26). Jedan je od tih ciljeva bio jačanje prepoznavanja Norveške kao turističkog odredišta. S tim je u vezi IN 2007. razvio i uspostavio web-mjesto visitnorway.com. Prema strategiji za turističku industriju, „web-mjestom posjetitelje se potiče da putuju u Norvešku te su na njemu dostupne dobre i sveobuhvatne informacije o Norveškoj i o ponudi turističke industrije” (27).

(28) Od uspostavljanja web-mjesta visitnorway.com IN, osim što pruža opće informacije o Norveškoj (negospodarska djelatnost), RTZ-ovima i AUO-ovima nudi i mogućnost promidžbe njihova posebnog turističkog sadržaja (odnosno informacija o događanjima, hotelima, prijevozu itd.) na web-mjestu visitnorway.com. IN je potpisao standardne sporazume s RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju kojih se posebni turistički sadržaji RTZ-ova i AUO-ova objavljuju na web-mjestu visitnorway.com (izravno ili internetskim poveznicama) za godišnju naknadu koja se izračunava na temelju godišnjeg prometa odgovarajućih RTZ-ova i AUO-ova. RTZ-ovi i AUO-ovi ranije su imali i vlastita web-mjesta za pružanje općih informacija o odgovarajućim zemljopisnim područjima te promicanje posebnih turističkih proizvoda, odnosno gospodarske usluge u ime svojih dionika i vlasnika.

(29) Norveška je vlada 2012. donijela novu turističku strategiju u cilju poboljšanja nacionalne turističke strukture (28). Ciljevi nove strategije bili su učinkovitije pružanje javne potpore sektoru, smanjenje broja uključenih sudionika i osiguravanje bolje koordinacije među njima. Štoviše, norveška su tijela kao svoj cilj navela izbjegavanje diversifikacije web-mjesta koja se odnose na turizam u Norveškoj, s različitim strukturama i izgledima, mehanizmima za rezervacije, jezicima itd., koja se djelomično financiraju sredstvima različitih vladinih tijela, okruga ili općina.

(30) Ministarstvo trgovine, industrije i ribarstva nakon toga je 2013. donijelo „novu turističku strukturu” čiji je cilj bio turistima olakšati odabir Norveške kao turističkog odredišta (29).

(31) U dopisu IN-a o proračunu za 2013. („dopis o proračunu za 2013.” (30)) navedeno je sljedeće: „Društvo Innovation Norway treba osigurati dobru distribuciju doživljaja putovanja Norveškom na web-mjestu visitnorway.com i pridonijeti stvaranju sudionika u turističkoj industriji […]”. Dakle, web-mjesto visitnorway.com utvrđeno je kao ključan element norveške strategije za promidžbu turizma (31). Od IN-a je zatraženo da proširi svoje web-mjesto i poveća podršku turističkoj industriji. Cilj je bio ponuditi internetske marketinške usluge kojima bi se obuhvatila nacionalna i međunarodna publika na službenom web-mjestu visitnorway.com (32).

(32) Uzimajući u obzir taj cilj, IN je pokrenuo projekt pod nazivom „nova struktura platforme visitnorway” („nova struktura”) (33). Novom su strukturom RTZ-ovima i AUO-ovima ponuđene ne samo marketinške i promidžbene usluge (kao što je to bilo na temelju standardnih sporazuma, vidjeti uvodnu izjavu 28., već i dodatne usluge.

(33) IN je uveo brojne potrebne izmjene obilježja i funkcionalnosti platforme visitnorway.com kako bi ona pratila razvoj tehnologije i nastavila učinkovito funkcionirati. IN je 2013. počeo nuditi određene funkcionalnosti SUO-a (koje ovdje zajedno definiramo kao „usluge web-infrastrukture i povezane usluge”) norveškim RTZ-ovima i AUO-ovima koji su željeli premjestiti sadržaj s vlastitih web-mjesta na platformu visitnorway.com. Integracija sadržaja na platformi visitnorway.com u skladu je s ciljevima koje su utvrdila norveška tijela u svojoj novoj turističkoj strategiji kako bi se, među ostalim, izbjegla diversifikacija web-mjesta koja se odnose na turizam u Norveškoj (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 29.).

(34) Posljedično, svim su RTZ-ovima i AUO-ovima 2014. ponuđeni sporazumi o povlaštenom partnerstvu s mogućnošću upotrebe platforme visitnorway.com kao početne stranice umjesto izrade ili održavanja vlastite početne stranice. Premještanje na platformu visitnorway.com podrazumijevalo je ukidanje vlastitih web-mjesta. Te su usluge bile ponuđene samo RTZ-ovima i AUO-ovima, a ne općem tržištu, odnosno ne svim potencijalnim korisnicima uključujući dioničare ili vanjske korisnike RTZ-ova i AUO-ova (34).

(35) Određene usluge koje su RTZ-ovi i AUO-ovi prije kupovali od društava kao što je podnositelj pritužbe postale su nakon premještanja suvišne. Konkretno, za RTZ-ove i AUO-ove suvišnom bi postala funkcionalnost pretraživanja i obično bi bili raskinuti ugovori o licencijama sklopljeni s društvima kao što je New Mind | tellUs. Suprotno tome, određene su funkcionalnosti, kao što je funkcionalnost turističkog odredišta, još uvijek bile potrebne za izradu i održavanje zanimljivosti ili kratkih prikaza informacija koje se objavljuju na platformi visitnorway.com.

(36) Usprkos tome što su sporazumi o povlaštenom partnerstvu ponuđeni svim RTZ-ovima i AUO-ovima, nisu svi (bili) zainteresirani za nove usluge jer je premještanje na platformu visitnorway.com podrazumijevalo, među ostalim, i prihvaćanje uredničkih uvjeta i ograničenja koja je odredio IN (35). Stoga su neki RTZ-ovi i AUO-ovi zadržali standardne sporazume na temelju kojih im IN pruža promidžbene i marketinške usluge (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.).

(37) Projektom „nove strukture” turizma u okviru platforme visitnorway.com (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 32.) bila su obuhvaćena i dva pilot-projekta, Alfa i Beta, provedena 2013. prije potpisivanja sporazuma o povlaštenom partnerstvu 2014. kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 34. To će biti dodatno opisano u nastavku.

Projekt „Pilot Alfa”

(38) IN je u ožujku 2013. pokrenuo projekt pod nazivom „Pilot Alfa” koji je uključivao dva pilot-korisnika: VisitSørlandet i VisitTrondheim. Pilot Alfa odnosi se na premještanje web-mjesta društava Visit Sørlandet AS (36) (RTZ) i Visit Trondheim AS (37) (AUO) na platformu visitnorway.com.

(39) Dva su poduzetnika odabrana kao sudionici pilot-projekta te su potpisala sporazum o povlaštenom partnerstvu s IN-om kako bi se mogla služiti platformom visitnorway.com. Posljedica je tih sporazuma bila ta da su oba društva preusmjerila svoj URL (38) na visitnorway.com i obustavila upotrebu svojih početnih stranica. Informacije koje su bile dostupne na tim stranicama (odnosno opće turističke informacije i posebni turistički sadržaji) premještene su na platformu visitnorway.com.

(40) Ta su dva društva bila klijenti podnositelja pritužbe dok su imala svoja web-mjesta. Stoga su se služila funkcionalnostima tellUs turističkog odredišta i tellUs pretraživanja i plaćala podnositelju pritužbe naknadu za licenciju. Međutim, nakon preusmjeravanja svojeg URL-a na visitnorway.com i zatvaranja vlastitih web-mjesta ta su društva raskinula svoje ugovore za funkcionalnost pretraživanja jer se iz tehničkih razloga na platformi visitnorway.com može upotrebljavati samo IN-ova funkcionalnost pretraživanja (jedina tražilica na web-mjestu jest ona koju je razvio IN i koja je instalirana na platformi).

(41) Oba su društva morala imati ugovore s podnositeljem pritužbe ili sličnim poduzećem za funkcionalnost turističkog odredišta. IN ne osigurava tu funkcionalnost. Podnositelj pritužbe bio je jedini dobavljač usluga SUO-a na norveškom tržištu. Međutim, u razdoblju 2012. – 2013. na tržište je ušao Citybreak, međunarodni konkurent, koji je pružateljima turističkih usluga ponudio funkcionalnost turističkog odredišta, odnosno omogućio stvaranje baze podataka o zanimljivostima (39).

(42) Stoga su RTZ-ovi i AUO-ovi koji su prešli na visitnorway.com mogli birati među različitim društvima koja su nudila funkcionalnost turističkog odredišta (New Mind | tellUs ili CityBreak ili bilo koji drugi gospodarski subjekt koji bi mogao ući na tržište), dok su se korisnici usluga tellUs pretraživanja mogli služiti samo funkcionalnostima tellUs turističkog odredišta. Dok je New Mind | tellUs bio jedini pružatelj web-usluga i usluga infrastrukture, svi su RTZ-ovi i AUO-ovi morali sklopiti ugovor s društvom New Mind | tellUs za funkcionalnosti pretraživanja i turističkog odredišta.

(43) Upotrebe različitih funkcionalnosti prije i poslije projekta Pilot Alfa prikazane su na sljedećem grafičkom prikazu: Tekst slike Vlastito web-mjesto AUO-a (prije projekta Pilot Alfa) Vlastito web-mjesto AUO-a Funkcionalnost pretraživanja društva tellUs Društvo za razvoj odredišta Funkcionalnost turističkog odredišta društva tellUs Baza podataka društva tellUs Visitnorway.com (poslije projekta Pilot Alfa) Društvo za razvoj odredišta Društvo za razvoj odredišta Funkcionalnost turističkog odredišta društva CityBreak Baza podataka društva CityBreak Funkcionalnost turističkog odredišta društva tellUs Baza podataka društva tellUs Funkcionalnost pretraživanja platforme VisitNorway Visitnorway.com Baza podataka IN-a Izvor: Tijelo na temelju informacija koje su dostavila norveška tijela (Dokument br. 688213).

(44) Usluge koje je IN nudio RTZ-ovima i AUO-ovima prije provedbe projekta nove strukture (odnosno marketinške i promidžbene usluge na internetu na web-mjestu visitnorway.com) bile su ponuđene za naknadu koja se izračunavala na temelju godišnjeg prometa, a ne na temelju tržišne cijene dobivenih usluga (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.). Taj sustav cijena primjenjivao se i u okviru projekta Pilot Alfa bez dodatnih naknada za dodatne usluge koje je pružao IN (usluge web-infrastrukture i povezane usluge).

(45) Norveška su tijela objasnila (40) da je razlog zbog kojeg se dodatne usluge nisu posebno naplaćivale bio taj da su nove usluge bile u izradi i da su dva društva uključena u pilot-projekt uložila znatno vrijeme i napore kako bi pridonijela razvoju novih funkcionalnosti IN-a te su pružanjem vrijednih povratnih i ulaznih informacija o novim uslugama platila naknadu IN-u.

Projekt „Pilot Beta”

(46) IN je provodio projekt „Pilot Beta” od srpnja 2013. do studenoga 2013. Tijekom tog pilot-projekta IN je ispitao nove poslovne modele, uključujući mogućnost promidžbe novih sporazuma o povlaštenom partnerstvu među svim RTZ-ovima i AUO-ovima.

(47) Od 1. siječnja 2014. IN je nudio sporazume o povlaštenom partnerstvu svim zainteresiranim AUO-ovima i RTZ-ovima na nediskriminacijskoj osnovi. IN je uveo novi cjenovni model za te usluge, pri čemu je, prema informacijama norveških tijela, cilj bio da naplaćena cijena odražava troškove usluga koje pruža IN, uvećane za razumnu dobit. Novi se cjenovni model od 1. siječnja 2014. primjenjivao i na dva pilot-projekta, odnosno na VisitSørlandet i VisitTrondheim.

(48) Posljedično, kako je prikazano na slici 2. u nastavku, IN je RTZ-ovima i AUO-ovima ponudio dvije različite mogućnosti (41): i. usluge na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu (42) i ii. promidžbu na temelju sporazuma koji ne uključuju povlašteno partnerstvo (43). Bez obzira na odnos platforme visitnorway.com s RTZ-ovima i AUO-ovima, na njoj se pružanjem općih informacija o toj zemlji promiče Norveška kao turističko odredište (44).

(49) Sporazumi o povlaštenom partnerstvu potpisani su s RTZ-ovima i AUO-ovima koji su željeli prijeći na visitnorway.com. IN je RTZ-ovima i AUO-ovima koji nisu željeli premjestiti svoja web-mjesta na visitnorway.com (partneri koji nemaju status povlaštenog partnera) ponudio jednake promidžbene i marketinške usluge koje im je pružao i prije na temelju standardnih sporazuma. Slika 2. Sadašnja struktura platforme visitnorway.com Izvor: IN

3. PRITUŽBA

(50) Društvo New Mind | tellUs u svojoj pritužbi tvrdi da se promidžbene djelatnosti IN-a i njegove zadaće povezane s platformom visitnorway.com kao nacionalnim turističkim portalom mogu smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa u skladu s pravilima o državnim potporama EGP-a.

(51) Međutim, IN je 2013. ušao na novo tržište (45) na kojem je RTZ-ovima i AUO-ovima ponudio nove gospodarske usluge kojima im je omogućio da svoja web-mjesta premjeste na visitnorway.com (odnosno usluge web-infrastrukture i povezane usluge). New Mind | tellUs smatra da te usluge nisu dio zadaća povjerenih IN-u i da se ne pružaju u skladu sa sudskom praksom iz predmeta Altmark (46).

(52) Podnositelj pritužbe ističe da IN ne bi trebao primati državne potpore dok pruža gospodarske usluge (47).

(53) U pritužbi se posebno upućuje na četiri različita oblika navodnih državnih potpora: a. neprovedbu odvajanja računa za komercijalne djelatnosti unutar IN-a; b. neostvarenu dobit zbog neprofitne usmjerenosti gospodarskih djelatnosti IN-a; c. navodne potpore RTZ-ovima i AUO-ovima koje je IN odobrio u obliku usluga web-infrastrukture i povezanih usluga po cijenama ispod tržišne cijene; te d. opće oslobođenje od plaćanja poreza na dohodak koje je odobreno IN-u i koje se primjenjuje i na gospodarske djelatnosti IN-a.

(54) Naposljetku, New Mind | tellUs tvrdi i da IN potiče svoje klijente da raskinu prijašnje ugovore s društvom New Mind | tellUs te nudi besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji prijeđu na visitnorway.com (48).

4. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(55) Tijelo je 16. srpnja 2014. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak predviđen člankom 1. stavkom 2. dijela I. Protokola 3.

(56) Međutim, Tijelo je ograničilo opseg službenog istražnog postupka na tri mjere koje je utvrdio podnositelj pritužbe: i. neprovedbu odvajanja računa za komercijalne djelatnosti u okviru IN-a i nepostojanje mehanizma za raspodjelu troškova, ii. neostvarenu dobit zbog neprofitne usmjerenosti gospodarske djelatnosti te iii. navodne potpore koje je IN odobrio RTZ-ovima i AUO-ovima u obliku cijena za pružene usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje nisu dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata ulaganja.

(57) Opće oslobođenje od plaćanja poreza na dohodak koje je odobreno IN-u isključeno je iz odluke o pokretanju postupka (49). U vezi s tim pitanjem pokrenut je postupak za postojeću potporu.

(58) U vezi s mjerama obuhvaćenima područjem primjene odluke o pokretanju postupka, Tijelo je preliminarno smatralo da je pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga gospodarska djelatnost koja je odvojiva od same promidžbe Norveške kao turističkog odredišta. Te se nove usluge nude svim RTZ-ovima i AUO-ovima tek od 1. siječnja 2014. Stoga je Tijelo zaključilo da bi, ako te mjere čine državne potpore, bila riječ o novim potporama (50).

(59) Nadalje, Tijelo je smatralo i da se ne može isključiti postojanje novih državnih potpora u korist RTZ-ova i AUO-ova ako se utvrdi da IN nije naplaćivao konkurentnu tržišnu cijenu za usluge pružene tim subjektima.

(60) Naposljetku, Tijelo je sumnjalo da bi se moglo smatrati da su navodne mjere državne potpore spojive sa Sporazumom o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) kao potpore za promidžbu turističkih djelatnosti (51).

(61) Uzimajući u obzir te preliminarne zaključke, Tijelo je smatralo da nema dovoljno informacija za isključivanje postojanja državnih potpora ili njihove nespojivosti sa Sporazumom o EGP-u. Stoga je pokrenut službeni istražni postupak.

5. PRIMJEDBE TREĆIH STRANA U VEZI S ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA

(62) Samo je New Mind | tellUs, podnositelj pritužbe, dostavio zapažanja u vezi s odlukom o pokretanju postupka.

(63) Što se tiče sadržaja, podnositelj pritužbe ističe da je IN ušao na već dobro funkcionirajuće tržište usluga web-infrastrukture i povezanih usluga, koje su gospodarske usluge. Ulazak na to tržište nije u skladu s uputom države i u sukobu je s glavnom zadaćom IN-a, a to je poticanje privatnog poduzetništva.

(64) New Mind | tellUs slaže se s preliminarnim nalazima Tijela u pogledu prisutnosti državnih resursa, mogućnosti pripisivanja, selektivnosti i mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja.

(65) U vezi s postojanjem prednosti, podnositelj pritužbe smatra da je IN unakrsno subvencionirao svoje usluge web-infrastrukture i povezane usluge. Razlog tome je nepostojanje pravilnog odvajanja računa unutar IN-a i njegovo neostvarivanje dobiti od pružanja tih gospodarskih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima. Podnositelj pritužbe ustraje i na tome da IN nudi besplatne usluge prevođenja (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 54.).

(66) U pogledu navodnih potpora u korist RTZ-ova i AUO-ova, podnositelj pritužbe tvrdi da ih norveška tijela nisu obavijestila o odluci o pokretanju postupka.

(67) Nadalje se tvrdi da tijekom provedbe pilot-projekata odabrani pilot-korisnici nisu plaćali primljene usluge. Cjenovnim modelom koji je kasnije uveo IN nisu obuhvaćeni svi relevantni troškovi niti se ostvaruje razumna dobit. Konkretno, IN u svoje izračune nije uključio sve troškove razvoja povezane s infrastrukturom uspostavljenom za novu strukturu (18 milijuna NOK) i IN ne izračunava povrat ulaganja. Stoga RTZ-ovi i AUO-ovi ostvaruju prednost.

(68) U pogledu spojivosti, podnositelj pritužbe tvrdi da na predmetnom tržištu nema tržišnog neuspjeha. Nadalje, činjenica da IN nudi besplatne ili subvencionirane usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji premjeste svoj sadržaj na platformu visitnorway.com jest uvjet povezivanja protivan protumonopolskim pravilima te se stoga navodne državne potpore ne mogu proglasiti spojivima.

(69) Podnositelj pritužbe poslao je 13. siječnja 2015. Tijelu presliku dopisa o državnom proračunu za 2015. (52) Prema njegovom se mišljenju tim dopisom potvrđuje da djelatnosti IN-a u vezi s uslugama web-infrastrukture i povezanim uslugama nisu zadaća IN-a, koja je ograničena na opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta.

6. PRIMJEDBE NORVEŠKIH TIJELA U VEZI S ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA I PRIMJEDBAMA TREĆE STRANE

(70) Norveška su tijela odgovorila na odluku o pokretanju postupka (53) i izjavila da predmetne mjere nisu državne potpore i da bi, ako bilo koja od mjera jest državna potpora, takvu potporu trebalo klasificirati kao postojeću potporu jer je promidžba norveškog turizma bila jedna od zadaća prethodnika IN-a prije potpisivanja Sporazuma o EGP-u.

(71) Druga je mogućnost da bi nove potpore, ako se utvrde, trebalo smatrati spojivima sa Sporazumom o EGP-u kao naknade za uslugu od općeg gospodarskog interesa ili, u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c), kao potpore za promidžbu turističkog sektora.

(72) Norveška tijela navode da „ako se gospodarska djelatnost može odvojiti od zadaće javnog tijela, tijelo se može smatrati poduzetnikom u toj funkciji. Međutim, sve djelatnosti treba smatrati negospodarskim djelatnostima ako se ne mogu odvojiti jedna od druge” (54). Norveška tijela na temelju te pretpostavke smatraju da je Tijelo pogrešno protumačilo činjenice jer se predmetne usluge, odnosno usluge web-infrastrukture i povezane usluge, ne pružaju kao samostalne usluge, već samo kao sastavni dio usluga ponuđenih na platformi visitnorway.com, koje se kao cjelina moraju smatrati negospodarskom djelatnošću. Pružanje je tih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima dio IN-ove zadaće promidžbe Norveške kao turističkog odredišta, koja je pak dio nacionalne turističke strategije za poticanje poduzetništva. Posljedično, usluge web-infrastrukture i povezane usluge ne mogu se ocjenjivati kao samostalne usluge, već samo kao dio promidžbenih djelatnosti IN-a.

(73) U svakom slučaju, pri sklapanju sporazuma za pružanje plaćenih usluga IN primjenjuje model osnovnih troškova i time osigurava uzimanje u obzir svih relevantnih troškova IN-a povezanih s uslugama. Ta je metodologija kodificirana u „Smjernicama o plaćanjima korisnika” preuzetima iz dopisa IN-a o proračunu za 2011. (55), a IN je primjenjuje od 2011. Tu metodologiju za raspodjelu troškova IN primjenjuje i u sporazumima o povlaštenom partnerstvu i njome se IN-u omogućuje pokrivanje svih troškova povezanih sa sporazumima o povlaštenom partnerstvu. IN je u svoj proračun i cijene uključio i očekivanu dobit od [… % do … %]. Norveška su tijela objasnila i da je turistički sektor, a posebno tržište usluga web-infrastrukture, vrlo dinamičan sektor. Posljedično, IN i visitnorway.com moraju prilagoditi usluge koje pružaju u skladu s tehnološkim i tržišnim razvojem.

(74) U pogledu spojivosti norveška tijela ističu primjenu pravila o uslugama od općeg gospodarskog interesa. Prema mišljenju norveških tijela, ako bi se usluge ocijenjene u ovom slučaju smatrale gospodarskim djelatnostima i ako bi se utvrdile potpore, takve bi potpore trebalo ocjenjivati u skladu s pravilima o spojivosti s uslugama od općeg gospodarskog interesa (56). Mišljenje je norveških tijela da je pružanje tih usluga u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU (57).

(75) Norveška tijela tvrde i da bi predmetne mjere trebalo proglasiti spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u kao državne potpore za promidžbu turističkog sektora.

(76) Norveška tijela ističu da je time što je RTZ-ovima i AUO-ovima odobren pristup platformi ojačano tržišno natjecanje na tržištu nizvodnih usluga turističkog odredišta. To treba uzeti u obzir kako bi se uravnotežilo moguće negativne učinke navodnih potpora. Norveška tijela objašnjavaju da se konkurentski pritisak na tom tržištu povećao zbog toga što se na platformi visitnorway.com prikupljaju informacije o proizvodima u području usluga putovanja od svih mogućih konkurenata, odnosno od društava New Mind | tellUs ili Citybreak ili svih drugih društava koja bi mogla ući na tržište. U prošlosti je New Mind | tellUs bio jedini pružatelj usluga na tržištu. Nadalje, IN nudi platformu RTZ-ovima i AUO-ovima koji se na natječu s poduzetnicima izvan granica Norveške.

(77) Norveška tijela osporavaju da IN nudi besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji su potpisali sporazume o povlaštenom partnerstvu i objašnjavaju kako IN podupire troškove prevođenja u različitim scenarijima. IN općenito pokriva dio troškova prevođenja RTZ-ova i AUO-ova u vezi s informacijama od općeg interesa u okviru svoje zadaće promidžbe Norveške kao turističkog odredišta. Međutim, IN pokriva samo 50 % troškova prevođenja posebnih zanimljivosti RTZ-ova i AUO-ova (58). Riječ je o općem pravilu koje se primjenjuje na sve RTZ-ove i AUO-ove. Međutim, kada je riječ o RTZ-ovima i AUO-ovima koji su prešli na visitnorway.com (odnosno o povlaštenim partnerima), IN ne pokriva nikakve troškove prevođenja. Drugim riječima, povlašteni partneri gube sredstva za prevođenje. Stoga, suprotno navodima podnositelja pritužbe, nema poticaja za potpisivanje sporazuma o povlaštenom partnerstvu kako bi se primila naknada za troškove prevođenja.

(78) U odgovoru na primjedbe podnositelja pritužbe norveška tijela ističu da IN nije konkurent društvu New Mind | tellUs. Točno je da su kao posljedica odobravanja pristupa platformi visitnorway.com za RTZ-ove i AUO-ove usluge koje su prije pružala društva za informacijske tehnologije djelomično postale suvišnima, ali IN nije izravan konkurent podnositelju pritužbe. Drugim riječima, IN ne zamjenjuje New Mind | tellUs kao pružatelja usluga informacijskih tehnologija, nego određene funkcionalnosti (kao što je TellUs pretraživanje) jednostavno više nisu potrebne ili tehnički izvedive.

(79) Norveška su tijela dostavila Tijelu i dokaz o tome da je IN obavijestio RTZ-ove i AUO-ove o odluci o pokretanju postupka. IN je poslao poruke elektroničke pošte svim povlaštenim partnerima (navodnim korisnicima državnih potpora) te se na web-mjestu IN-a nalazi upućivanje na odluku o pokretanju postupka (59).

(80) Konačno, u odgovoru na zadnju poruku elektroničke pošte primljenu od podnositelja pritužbe (60) (kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 69.) norveška su tijela smatrala da je već na odgovarajući način odgovoreno na pitanje koje je istaknuo New Mind | tellUs. Stoga nije bilo potrebe za daljnjim pojašnjenjima (61).

II. OCJENA

1. PRISUTNOST DRŽAVNIH POTPORA

(81) Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi: „Osim ako je drukčije predviđeno ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s funkcioniranjem ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među ugovornim strankama.”

(82) Mjera je državna potpora u skladu s člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u ako ispunjuje četiri uvjeta. Kao prvo, mjeru mora financirati država ili se mora financirati državnim sredstvima te mora biti pripisiva državi. Kao drugo, mjerom se mora omogućiti prednost. Kao treće, mjerom se odabrani poduzetnici ili gospodarske djelatnosti moraju staviti u povoljniji položaj. Kao četvrto, mjera mora biti takva da se njome može utjecati na trgovinu među ugovornim stranama i narušiti tržišno natjecanje u EGP-u.

(83) Za prisutnost državnih potpora moraju biti ispunjeni svi kumulativni uvjeti iz članka 61. stavka 1. (62)

1.1. PODRUČJE PRIMJENE OVE ODLUKE

(84) Odluka o pokretanju postupka odnosi se na navodne državne potpore u korist IN-a te u korist RTZ-ova i AUO-ova. Na temelju informacija koje su zaprimili podnositelj pritužbe i norveška tijela, pitanja Tijela bila su usmjerena na usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje IN pruža RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

(85) Međutim, tijekom službenog postupka Tijelo je zaključilo da je za ocjenu ponašanja IN-a na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga potrebno ocijeniti i druge komercijalne usluge koje IN pruža RTZ-ovima i AUO-ovima, odnosno usluge promidžbe i marketinga posebnih sadržaja. Razlog tome je taj što se poslovni plan za novu strukturu IN-a odnosi na obje vrste usluga.

(86) Posljedično, čak i ako posebne promidžbene i marketinške usluge nisu bile obuhvaćene odlukom o pokretanju postupka i nisu obuhvaćene ovom odlukom, Tijelo će upućivati na njih u mjeri u kojoj je to potrebno za donošenje odluke o navodnim mjerama državnih potpora putem usluga web-infrastrukture i povezanih usluga.

1.2. MOGUĆE MJERE DRŽAVNIH POTPORA U KORIST IN-A

1.2.1. Može li se IN smatrati „poduzetnikom”

(87) Iz članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u proizlazi da se mjerama, kako bi ih se moglo smatrati državnim potporama, određeni poduzetnici ili proizvodnja određenih dobara mora staviti u povoljniji položaj. Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u primjenjuje se samo ako je primatelj potpore poduzetnik. Posljedično, potrebno je ispitati ispunjuje li IN uvjete na temelju kojih bi ga se moglo smatrati poduzetnikom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

(88) Poduzetnici su subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost bez obzira na svoj pravni status i način financiranja (63). Gospodarske djelatnosti uključuju ponudu robe ili usluga na tržištu (64). Sve subjekte koji su pravno odvojeni od države i koji obavljaju gospodarske djelatnosti smatra se „poduzetnicima”. Člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u obuhvaćena su sva javna i privatna poduzeća (65).

(89) Ako subjekt obavlja gospodarske djelatnosti treba ga smatrati poduzetnikom samo u pogledu tih posebnih usluga bez upućivanja na način na koji bi trebale biti klasificirane njegove ostale djelatnosti (66).

(90) Norveška su tijela tvrdila da se pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga ne može definirati kao gospodarska djelatnost. Prema njihovom se mišljenju te usluge ne mogu odvojiti od usluga koje se RTZ-ovima i AUO-ovima nude u vezi s promidžbom Norveške kao turističkog odredišta na platformi visitnorway.com. Budući da su razvoj te platforme i upravljanje njome u skladu s ciljem promidžbe Norveške kao turističkog odredišta i da se taj opći zadatak ne može definirati kao gospodarska djelatnost, ni usluge informacijskih tehnologija koje su predmet ispitivanja u ovom se slučaju ne mogu definirati kao gospodarska djelatnost.

(91) Tijelo ostaje pri suprotnom zaključku i potvrđuje svoje preliminarno stajalište izneseno u odluci o pokretanju postupka.

(92) Tijelo kao prvo navodi da je dopisom o proračunu za 2013. (67) IN-u omogućeno pružanje gospodarskih i negospodarskih djelatnosti s obzirom na to da je utvrđena razlika u pogledu financiranja tih djelatnosti: gospodarske djelatnosti moraju se obavljati u skladu s tržišnim uvjetima i stoga ih moraju financirati klijenti. Stoga IN ima pravnu mogućnost istodobnog pružanja gospodarskih i negospodarskih usluga.

(93) Kao drugo, Tijelo smatra da činjenica da u određenim prilikama IN djeluje kao vladin instrument za osiguravanje opće promidžbe Norveške i u tom pogledu ne pruža usluge ili robu na tržištu nije dovoljan razlog na temelju kojeg se može zaključiti da IN ne nudi druge gospodarske usluge u turističkom sektoru.

(94) Kao treće, Tijelo se slaže s time da promidžba Norveške kao turističkog odredišta nije gospodarska djelatnost. Međutim, IN na platformi nudi različite vrste usluga. IN nudi marketing i promidžbu općih sadržaja povezanih s Norveškom, odnosno općih informacija o polarnoj svjetlosti, vremenskim prilikama, zemljopisnim obilježjima zemlje itd., ali i posebne turističke sadržaje, odnosno promidžbu hotela, restorana ili drugih poduzeća. Marketing općih informacija o Norveškoj nije gospodarska djelatnost, ali promidžba posebnih turističkih poduzeća jest.

(95) Tijelo ne može prihvatiti argument da pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima nije gospodarska djelatnost jer je krajnji cilj obavljanje negospodarske djelatnosti, odnosno opća promidžba Norveške kao turističkog odredišta. Mišljenje je Tijela da cilj norveških tijela nije relevantan kada se utvrđuje obavlja li IN gospodarsku djelatnost. Tijelo smatra da promidžba privatnih turističkih poduzeća znači gospodarsku djelatnost.

(96) U određenim je slučajevima u sudskoj praksi prihvaćeno da „nema potrebe za odvajanjem djelatnosti kupnje robe od njezine naknadne upotrebe kako bi se utvrdila narav te djelatnosti kupnje i da narav djelatnosti kupnje valja utvrditi ovisno o tome je li naknadna upotreba kupljene robe gospodarska djelatnost ili nije”. (68) Međutim, Tijelo podsjeća na činjenicu da korisnici usluga informacijskih tehnologija IN-a, RTZ-ovi i AUO-ovi, te usluge isto tako upotrebljavaju za pružanje gospodarskih i negospodarskih usluga. RTZ-ovi i AUO-ovi pružaju usluge opće turističke promidžbe svojih zemljopisnih područja, ali isto tako obavljaju posebne turističke djelatnosti u ime svojih dioničara i klijenata. Stoga Tijelo zaključuje da IN pruža gospodarske usluge.

(97) Kao četvrto, Tijelo smatra da, suprotno argumentu norveških tijela iz prethodne uvodne izjave 90., za promidžbu Norveške kao turističkog odredišta nije potrebno pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga. U stvari, do 2013. IN je uspješno promicao turizam u Norveškoj usprkos činjenici da tek od tog datuma nudi te web-usluge na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. Tijelo ističe da norveška tijela nisu predočila dokaze na temelju kojih bi se moglo zaključiti da bi, u slučaju da se predmetne web-usluge ne nude na platformi visitnorway.com, nastojanja IN-a povezana s promidžbom turizma u zemlji bila neučinkovita. Stoga Tijelo ne prihvaća činjenicu da je za promidžbu Norveške kao turističkog odredišta potrebno pružati i usluge web-infrastrukture i povezane usluge. Zbog toga Tijelo ne smatra da su usluge nerazdvojive.

(98) Kao peto, Tijelo podsjeća da je pri definiranju usluge kao gospodarske bitan čimbenik postojanje tržišnog natjecanja na predmetnom tržištu, odnosno prisutnost drugih subjekata koji nude jednaku ili zamjenjivu robu i usluge. (69) Usluge web-infrastrukture i povezane usluge pružaju i privatni gospodarski subjekti, kao što je podnositelj pritužbe, te Tijelo stoga zaključuje da je u ovom slučaju taj uvjet ispunjen.

(99) U svojoj je sudskoj praksi Sud EU-a istaknuo da se gospodarske djelatnosti uobičajeno nude za naknadu. (70) Podnositelj pritužbe i IN pružaju usluge web-infrastrukture i povezane usluge za naknadu, što Tijelo smatra dodatnim razlogom za to da se te usluge definiraju kao gospodarske.

(100) Stajalište je Tijela da je taj zaključak valjan čak i ako IN ne pruža usluge web-infrastrukture i povezane usluge kao samostalnu uslugu; nakon integracije web-mjesta RTZ-ova i AUO-ova u platformu visitnorway.com RTZ-ovi i AUO-ovi s platforme primaju usluge koje su prije toga kupovali od privatnih gospodarskih subjekata za naknadu. Stoga nije relevantno nudi li se pružanje tih usluga samo RTZ-ovima i AUO-ovima, ali ne i drugim društvima za upravljanje odredištima.

(101) Slijedom toga, Tijelo zaključuje da je IN poduzetnik u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u kada pruža usluge web-infrastrukture i povezane usluge.

1.2.2 Gospodarska prednost

(102) Kao što je već navedeno, norveška tijela tvrdila su da pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga valja tumačiti u kontekstu djelatnosti IN-a povezanih s promidžbom turizma u okviru norveškog cilja smanjenja broja RTZ-ova i AUO-ova i učinkovitijeg djelovanja turističke industrije. Tijelo podsjeća na činjenicu da se u članku 61. stavku 1. Sporazuma o EGP-u državne intervencije ne razlikuju ovisno o njihovim uzrocima ili ciljevima, već da su definirane s obzirom na svoje učinke (71). Sud EU-a naveo je da „iz toga proizlazi da je koncept državnih potpora objektivan, ali valja ispitati omogućuje li se državnom mjerom prednost za jednog određenog poduzetnika ili više njih” (72). Stoga ciljevi nove norveške turističke strukture nisu relevantni kako bi se utvrdilo uključuju li navodne mjere prednost i državnu potporu.

(103) U ovom slučaju postojanje prednosti ovisi o tome i. je li IN unakrsno subvencionirao svoje gospodarske djelatnosti javnim sredstvima koja je primio kao nadoknadu za svoje negospodarske djelatnosti te ii. je li IN zahtijevao odgovarajući povrat kapitala (razumnu dobit) za gospodarske usluge pružene RTZ-ovima i AUO-ovima.

(104) Ta se dva pitanja ocjenjuju u sljedeća dva pododjeljka. U smislu ocjene, Tijelo će utvrditi je li se RTZ-ovima i AUO-ovima za usluge koje su kupili od IN-a naplaćivala cijena manja od one koja bi prevladavala u uvjetima konkurentnog tržišta (odnosno u nedostatku tržišne snage). Tijelo smatra da je razumna zamjenska vrijednost za takvu konkurentnu razinu cijena koja je dovoljna za pokrivanje dodatnih troškova, odnosno izravno pripisivih varijabilnih troškova i prikladnog udjela zajedničkih (fiksnih) troškova uvećano za odgovarajući povrat kapitala. (73)

1.2.2.1 Unakrsno subvencioniranje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga

(105) Kad subjekt obavlja gospodarske i negospodarske djelatnosti, trebao bi biti uspostavljen sustav troškovnog računovodstva kako bi se spriječilo subvencioniranje gospodarskih djelatnosti državnim sredstvima dodijeljenima tom subjektu za negospodarske djelatnosti. (74)

(106) Trebali bi biti uspostavljeni objektivni i transparentni mehanizmi za raspodjelu troškova kako bi se osiguralo da se državnim sredstvima dodijeljenima za negospodarske djelatnosti tog subjekta ne pokrivaju dodatni troškovi povezani s gospodarskim djelatnostima. Ako nisu uspostavljeni takvi mehanizmi, od javnih sredstava dodijeljenih za negospodarske djelatnosti mogu se ostvariti prednosti za gospodarske djelatnosti. Nadalje, unutarnjim bi se računima trebalo omogućiti utvrđivanje troškova i prihoda koji odgovaraju različitim uslugama. (75)

(107) Stoga će Tijelo provjeriti je li IN imao uspostavljenu metodologiju kojom se omogućuje odvajanje troškova i prihoda gospodarskih i negospodarskih djelatnosti u cilju isključivanja rizika unakrsnog subvencioniranja različitih djelatnosti IN-a. Tijelo će ocijeniti i račune IN-a u vezi s gospodarskim uslugama pruženima RTZ-ovima i AUO-ovima.

Mehanizam za raspodjelu troškova

(108) Kao što je već navedeno, javno poduzeće koje obavlja gospodarske i negospodarske djelatnosti mora uvesti računovodstvene sustave i postupke kojima mu se omogućuje raspodjela svih dodatnih troškova nastalih u vezi s pružanjem gospodarske usluge na račune koji sadržavaju gospodarske djelatnosti. (76)

(109) Tijelo je na temelju informacija koje je dostavio IN zaključilo da su zajednički troškovi sljedeći: i. troškovi razvoja povezani s projektom nove strukture, ii. opći troškovi poslovanja, odnosno troškovi pratećih aktivnosti i administracije, podrške urednika internetske stranice (webmastera) itd. te iii. tehnički troškovi rada platforme, odnosno troškovi savjetnika za informacijske tehnologije, godišnjih naknada za softverske licencije, održavanja hardvera i softvera itd. (77)

(110) Norveška su tijela objasnila da troškove razvoja čine troškovi za upravljanje projektima, razvoj koncepata, tehnički razvoj i unaprjeđenja, ispitivanje i posao koji su izvršili savjetnici u vezi s pripremom platforme visitnorway.com za projekt nove strukture. Troškovi razvoja u 2013. iznosili su približno 18 milijuna NOK. (78)

(111) Prema odgovoru norveških tijela na odluku o pokretanju postupka (79), 4 milijuna NOK bilo je dodijeljeno za gospodarske usluge koje se pružaju na platformi. Prema dostavljenim informacijama, uzimajući u obzir podjelu troškova, koja se temelji na potpunoj transparentnosti, na generički i posebni marketing (80), velika je većina troškova poslovanja i tehničkih troškova nove strukture (približno 89 %) povezana s generičkim marketingom Norveške (s negospodarskom djelatnošću). Stoga je poslovni model IN-a uključivao 4 milijuna NOK troškova razvoja kao troškove ulaganja. Norveška su tijela dostavila informacije kojima potvrđuju da je riječ o razumnoj raspodjeli troškova razvoja. IN je osobito obavijestio Tijelo da je na temelju pregleda 15 766 uredničkih stranica i 19 000 uvrštavanja izračunano da je 84,3 % svih pregleda stranica definirano kao generički marketing, dok 15,7 % svih pregleda stranica čine poslovna uvrštavanja od 23. ožujka 2014. do 23. ožujka 2015. (81) Stoga bi najveći dio troškova razvoja trebalo dodijeliti negospodarskim uslugama platforme.

(112) Na temelju navedenih dostavljenih informacija, Tijelo napominje da je postotak troškova razvoja dodijeljenih gospodarskim uslugama IN-a veći od 20 %, što je više od stvarnog udjela troškova povezanih s promidžbom posebnih sadržaja kako je prethodno navedeno. Tijelo stoga zaključuje da je dodjela 4 milijuna NOK poslovnom modelu sporazuma o povlaštenom partnerstvu razumna i opravdana.

(113) Međutim, podnositelj pritužbe tvrdi da bi u troškove razvoja trebali biti uključeni dijelovi troškova povezanih s uspostavljanjem same platforme 2007.

(114) IN potvrđuje da ti troškovi nisu uključeni u izračun troškova. IN tvrdi da je platforma već postojala prije potpisivanja sporazuma o povlaštenom partnerstvu i da su RTZ-ovi i AUO-ovi već imali sklopljene sporazume o suradnji na temelju kojih su plaćali godišnju naknadu za partnerstvo kojom se pridonosilo uspostavljanju platforme. (82) Nadalje, početni troškovi nisu bili uključeni jer nisu bili kapitalizirani (83), što je dopušteno norveškim računovodstvenim standardima (NRS 19.). (84) Standard NRS 19. odnosi se na relevantne izravne troškove i kapitalizaciju troškova. Prema tom standardu, nematerijalna imovina, odnosno nemonetarna imovina bez fizičkog sadržaja, koju društvo upotrebljava u proizvodnji ili prodaji robe i usluga, ne mora biti kapitalizirana. Stoga, u skladu s tim pravilima, nijedan dio troškova razvoja platforme visitnorway.com nije kapitaliziran.

(115) Osim toga, norveška tijela objašnjavaju da će 2015. biti uvedena nova platforma SUO-a u oblaku za visitnorway.com. Postojeća će se platforma sa svim sadržajima, rutinama, softverskim licencijama itd. upotrebljavati do kraja 2015., kada će biti ukinuta. Na novu će se platformu premjestiti samo tekstovi i fotografije, a stara će tehnička platforma ostati bez vrijednosti zbog tehničkog razvoja tržišta. Stoga, prema mišljenju IN-a, ne postoje gospodarski razlozi za kapitalizaciju projekata informacijskih tehnologija kao što je visitnorway.com.

(116) Tijelo prihvaća taj argument jer je norveškim računovodstvenim standardima omogućeno da se te vrste troškova ne kapitaliziraju. Tijelo smatra da, ako je svim društvima u Norveškoj omogućeno da ne kapitaliziraju te vrste troškova, čak i ako bi se ta činjenica mogla smatrati prednošću, ona nije selektivna. Mjera (mogućnost da se trošak ne kapitalizira) je na raspolaganju svim gospodarskim sektorima, svim oblicima društava i svim oblicima proizvodnje. Stoga, u slučaju nastanka rashoda obuhvaćenih pravilom iz NRS-a 19., mjera ne bi bila selektivna prednost ni državna potpora. (85)

(117) U pogledu općih troškova poslovanja za razdoblje od 2013. do 2018., IN za raspodjelu različitih troškova primjenjuje metodologiju cjelokupnog troška po satu. (86) Ta se metodologija temelji na smjernicama iz prethodne uvodne izjave 73., donesenima 2011. i u primjeni od te godine. Cijena usluga u skladu s tom metodologijom temelji se na broju sati koje je zaposlenik posvetio pružanju tih usluga (87). Troškovi IN-a po satu uključuju izravne troškove osoblja za osobu koja obavlja posao i opće troškove potrebne kako bi se osiguralo da ta osoba može obavljati svoj posao. (88) U opće troškove uključeni su troškovi najma, ureda, telefona, upravljanja i zajedničkih službi kao što su financije, informacijske tehnologije, ljudski potencijali itd. IN povećava trošak po satu za 3 % svake godine od 2014. nadalje te time osigurava daljnje pokrivanje svih troškova. (89)

(118) IN primjenom te metodologije osigurava financiranje različitih projekata iz naknada pojedinačnih klijenata kojima se pokrivaju troškovi IN-a povezani s pružanjem usluge klijentu.

(119) Prema tome, stajalište je Tijela da je barem u ovom slučaju riječ o dostatnoj metodologiji za raspodjelu zajedničkih troškova.

(120) Tijelo primjećuje da je tijekom pilot-studije (2012. – 2013.) trošak po satu dodijeljen računima dviju pilot-studija bio manji od standardnog cjelokupnog troška po satu koji je utvrdio IN. (90) Međutim, ta je smanjena satnica bila poravnana uzimajući u obzir vrijeme koje su RTZ-ovi i AUO-ovi posvetili osiguravanju sadržaja, povratnih informacija i pomoći pri razvoju nove strukture. (91)

(121) U pogledu raspodjele tehničkih troškova, IN primjenjuje metodologiju koja se temelji na „trošku po pregledu stranice”. (92) IN u skladu s tom metodologijom izračunava trošak po pregledu stranice na platformi i nakon toga udjel tehničkih troškova koje bi RTZ-ovi i AUO-ovi trebali platiti na temelju stvarnog udjela pregledanih stranica. Stajalište je Tijela da se tom metodologijom IN-u omogućuje prikladna raspodjela troškova na usluge generičkog marketinga i komercijalne usluge. U poslovnom planu IN-a predviđena je naknada za gospodarske usluge pružene RTZ-ovima i AUO-ovima u skladu s tom metodologijom do 2018.

(122) Stoga je stajalište Tijela da je uspostavljen objektivan i transparentan mehanizam za raspodjelu troškova na temelju kojeg IN može zajamčiti da se samo prihodi od gospodarskih djelatnosti upotrebljavaju za pokrivanje troškova povezanih s njihovim obavljanjem (uključujući dodatne troškove i prikladan udjel zajedničkih troškova).

Odvajanje računa

(123) Tijekom službenog istražnog postupka norveška su tijela dostavila Tijelu daljnje informacije o računovodstvenom sustavu IN-a.

(124) Godišnji računi IN-a sadržavaju konsolidirane račune za društvo, uključujući dobit i gubitak, bilancu i bilješke u skladu s norveškim Zakonom o računovodstvu. Te račune revidira vanjski revizor kojeg je odobrila glavna skupština IN-a i koji je upisan u norveški nacionalni poslovni registar. Konsolidirani računi mogu se podijeliti na osam različitih podračuna, po jedan za svaku djelatnost/svaki program koje provodi IN (zajmovi, sredstva, projekti itd.). Ti podračuni imaju vlastite račune dobiti i gubitka te bilance.

(125) Platforma visitnorway.com uključena je u račun za projektne djelatnosti. Nadalje, IN je objasnio da svaki pojedinačni projekt, kao što je visitnorway.com, ima poseban podračun. Projekti posebno imaju odvojene brojeve projekta za komercijalne vanjske djelatnosti (93). Time se osigurava pravilna klasifikacija i raspodjela prihoda i troškova svih djelatnosti IN-a.

(126) Visitnorway.com ima četiri projektna računa na koje IN dijeli sve troškove i prihode povezane s radom platforme. (94) Četiri su podračuna za projekte: i. vanjski savjetnici za uredničke operativne usluge, ii. vanjski savjetnici za usluge nadogradnje i održavanja, iii. vanjske usluge povezane s tehničkim radom i iv. vanjske usluge povezane s novom strukturom. (95) Troškovi i prihodi sporazuma o povlaštenom partnerstvu kodificirani su u projektnom računu za vanjske usluge povezane s novom strukturom. (96)

(127) Ta četiri projektna podračuna sadržavaju troškove i prihode za platformu visitnorway.com kao cjelinu. Troškovi i prihodi od gospodarskih i negospodarskih usluga jasno su utvrđeni, ali su kodificirani zajedno. Tijelo nije utvrdilo nikakve naznake nepravilnog utvrđivanja troškova i prihoda kao troškova i prihoda od gospodarskih ili negospodarskih djelatnosti. Stoga se može zaključiti da ne postoji službeno odvajanje računa, ali da se ipak jasno mogu utvrditi troškovi i prihodi od različitih vrsta usluga.

(128) Tijekom službenog istražnog postupka (97) IN se obvezao na povećanje transparentnosti svojeg računovodstvenog sustava u pogledu gospodarskih djelatnosti povezanih s turističkim sektorom i na vođenje detaljnijih računa od 1. siječnja 2014.

(129) Kako bi osigurao dodatnu transparentnost svojeg postojećeg računovodstvenog sustava, IN će pregledati četiri računa koja već postoje u okviru projektnog računa za visitnorway.com. Troškovi i prihodi na svakom od četiriju računa nadalje će se podijeliti na gospodarsku i negospodarsku djelatnost. Službeno odvajanje računa bit će tako uspostavljeno od siječnja 2014.

(130) Tijelo smatra da će točno i službeno odvajanje računa od 1. siječnja 2014. biti dovoljno za sprječavanje unakrsnog subvencioniranja gospodarskih usluga koje se pružaju na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. Tijelo napominje da je prije 2014. IN pružao gospodarske usluge samo korisnicima pilot-projekta i da od 1. siječnja 2014. IN korisnicima pilot-projekta nudi cijene jednake onima koje se primjenjuju u preostalim sporazumima o povlaštenom partnerstvu.

(131) Tijelo ističe da se činjenicom da je izrada osam računa stvarno moguća pokazuje da su postojeći računi već dovoljno transparentni. Stoga Tijelo smatra da je računovodstvenim sustavom koji je IN primjenjivao do tekućeg datuma omogućeno odvajanje troškova gospodarskih i negospodarskih usluga uz dovoljan stupanj točnosti, čak i ako ne postoji službeno odvajanje računa na gospodarske i negospodarske usluge.

(132) Zaključno, Tijelo prima na znanje prijedlog norveških tijela i zaključuje da je postojećim računovodstvenim sustavom već omogućeno utvrđivanje različitih troškova i prihoda od gospodarskih i negospodarskih usluga koje se pružaju na platformi visitnorway.com i da ne postoji dokaz o unakrsnom subvencioniranju gospodarskih djelatnosti iz negospodarskih.

1.2.2.2 Navodna neostvarena dobit

(133) Javna društva na tržištu moraju se ponašati kao obični gospodarski subjekti (98). Država ne daje nikakvu prednost u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u ako se od privatnog ulagača može očekivati jednako ponašanje, odnosno ako javno društvo djeluje u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. (99)

(134) Vlasnici poduzeća ili ulagači uobičajeno će zahtijevati povrat svojeg ulaganja kako bi uložili u komercijalnog poduzetnika. (100) Takvo je očekivanje profitabilnosti uobičajen i očekivan poslovni trošak za poduzetnika. Stoga nije riječ o prednosti financiranoj državnim sredstvima kada javno društvo pokriva troškove (varijabilne troškove i prikladan doprinos zajedničkim troškovima) uvećane za odgovarajući povrat kapitalnih ulaganja. (101)

(135) Tijelo je u svojim Smjernicama o proizvodnji već navelo sljedeće: „[a]ko javno poduzeće ima neprimjerenu stopu povrata, Nadzorno tijelo EFTA-e može uzeti u obzir da ta situacija sadržava elemente potpore koji bi se trebali analizirati uzimajući u obzir članak 61. U tim okolnostima javno poduzeće učinkovito dobiva svoj kapital po stopi nižoj od tržišne stope, odnosno ekvivalentnoj subvenciji”. (102)

(136) Međutim, Tijelo jednako tako podsjeća na činjenicu da, u skladu s istim Smjernicama, ulagač ima visoki stupanj diskrecijskog prava i da se „u okviru tog visokog stupnja ne može smatrati da su u prosuđivanje ulagača uključene državne potpore”. Iz toga proizlazi sljedeće: „[s]amo ako ne postoje objektivni razlozi na temelju kojih se može razumno očekivati primjerena stopa povrata ulaganja koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču u usporedivom privatnom poduzeću koje posluje u uobičajenim tržišnim uvjetima, uključene su državne potpore čak i ako je riječ o financiranju, djelomično ili u cijelosti, javnim sredstvima”. (103)

(137) Tijelo je u skladu s time ocijenilo cjenovnu politiku IN-a u pogledu gospodarskih usluga pruženih u okviru pilot-projekata i na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu na platformi visitnorway.com. Cilj je ocijeniti je li poslovni model IN-a za usluge informacijskih tehnologija pružene u okviru nove strukture platforme visitnorway.com (odnosno na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu) uključivao očekivanje razumne dobiti.

(138) Norveška su tijela objasnila (104) da se cjenovnom politikom IN-a osigurava pokrivanje svih relevantnih troškova i ostvarivanje razumne dobiti na temelju prihoda od gospodarskih djelatnosti. (105) Čak i ako smatraju da su djelatnosti IN-a u tom sektoru negospodarske naravi, komercijalni sporazumi oblikovani su tako da su njima pokriveni svi troškovi i da se osigurava ostvarivanje dobiti za IN.

(139) Na temelju prethodno opisane metodologije za raspodjelu troškova, vidjeti prethodne uvodne izjave od 108. do 122., norveška su tijela objasnila cjenovni model koji se primjenjivao tijekom pilot-projekata i na sporazume o povlaštenom partnerstvu kako bi pokazala da su cijene pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata.

(140) Profitabilnost se ne mjeri na platformi visitnorway.com kao cjelini (106), već prema profitabilnosti gospodarskih djelatnosti (gospodarskih usluga pruženih RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu i standardnih sporazuma). U početni su poslovni plan za novu strukturu IN-a bili uključeni prihodi od usluga pruženih RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju dviju vrsta sporazuma: i. sporazuma o povlaštenom partnerstvu te ii. standardnih sporazuma.

(141) Nakon detaljnog ocjenjivanja dostavljenih informacija ne postoje dokazi o tome da IN ne nastoji ostvariti razumnu dobit od komercijalnih sporazuma, uključujući sporazume o povlaštenom partnerstvu. Naprotiv, postoje dokazi o tome da IN u praksi očekuje dobit od tih gospodarskih djelatnosti u razdoblju od 2013. do 2018. IN je Tijelu dostavio poslovni model koji se temelji na procijenjenim troškovima i prihodima povezanima s komercijalnim sporazumima i kojim se pokazuje pozitivna neto sadašnja vrijednost (107) uz diskontnu stopu od 7 %. U poslovnom je modelu IN-a posebno procijenjena neto dobit između [… % i … %]. (108)

(142) Tijekom službenog postupka IN je objasnio (109) i da prelazi na novi sustav za upravljanje odredištima (SUO) u oblaku u kojem […].

(143) Tijelo napominje da se mora usporediti ponašanje javnih i privatnih gospodarskih subjekata upućivanjem na stav privatnog gospodarskog subjekta u trenutku ulaganja ili izrade poslovnog plana „uzimajući u obzir u tom trenutku dostupne informacije i predvidiva kretanja” (110). Promjene na platformi visitnorway.com uvedene nakon izrade nacrta poslovnog modela nove strukture stoga nisu relevantne za ocjenu državnih potpora. Relevantno je pitanje je li cilj izvornog poslovnog modela bio ostvarivanje dobiti od pružanja usluga RTZ-ovima i AUO-ovima.

(144) U analizi dvaju pilot-projekata tijekom faze Pilot Alfa norveška tijela ističu da su društva VisitSørlandet i VisitTrondheim intenzivno pridonosila razvoju modela i uložila znatno vrijeme u projekte. U Prilogu 6. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (111) naveden je konkretan popis vrsta dodatnih poslova izvršenih u okviru pilot-projekata tijekom 2013. tijekom planiranja nove strukture za platformu visitnorway.com. Među dodatnim poslovima koje su izvršili pilot-korisnici IN upućuje na: i. evaluaciju toga koji bi sadržaji i dalje trebali biti dio platforme, ii. planiranje prijenosa poveznica iz postojećih rješenja kako bi se očuvao rang tražilice iz postojećih sadržaja, iii. uspostavljanje/evaluaciju osnovne strukture te strukture početne stranice, podstranica i mapa za sadržaj koji ne čini vlastitu stranicu itd.

(145) Stoga se profitabilnost pilot-projekata ne može ocijeniti izolirano, već samo u okviru dugoročnog projekta. Pitanje nije bi li IN kratkoročno ostvario dobit od pilot-projekata, već bi li se novom strukturom i sporazumima o povlaštenom partnerstvu osigurala dugoročna profitabilnost. (112) U stvari, javna ili privatna društva ne provode uobičajeno pilot-projekte očekujući da će odmah ostvariti profitabilnost, već kako bi ocijenila njihovu gospodarsku i poslovnu opravdanost. (113) U sudskoj je praksi prihvaćeno da nije automatski riječ o državnim potporama svaki put kada država ne ostvari prihode. Zapravo, poštujući praksu Suda EU-a (114) i Komisije (115), Tijelo smatra da snižene cijene ne uključuju državne potpore ako su objektivno opravdane gospodarskim razlozima.

(146) Nadalje, Tijelo napominje da je od 2014. dvama korisnicima pilot-projekata ponuđena jednaka cjenovna struktura na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu kao i ostalim RTZ-ovima i AUO-ovima. (116) Time je zapravo objašnjeno upućivanje podnositelja pritužbe koje se odnosilo na „povećanje cijene” u novim sporazumima o povlaštenom partnerstvu u odnosu na stare sporazume o povlaštenom partnerstvu. Doista su sporazumima o povlaštenom partnerstvu potpisanima 2014. predviđene veće naknade u odnosu na naknade koje su se zahtijevale tijekom pilot-faza (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 44.). (117)

(147) Podatcima poslanima Tijelu (118) dokazano je da je prvotno predviđena prosječna dobit na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu za razdoblje od 2013. do 2018. (između [… % i … %]) u skladu s maržom koju ostvaruju privatni gospodarski subjekti koji nude web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. (119)

(148) IN je u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka (120) objasnio da je, iako nije upoznat s cjenovnim modelima svojeg konkurenta, prikupio javno dostupna godišnja izvješća najvećih društava za razvoj web-usluga koja pružaju usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. Prema mišljenju IN-a, privatni gospodarski subjekti koji nude web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima imaju prosječnu profitnu maržu od […]. (121) Stoga IN smatra da je njegova procijenjena profitna marža između [… % i … %] u skladu s maržama ostvarenima na tržištu. (122)

(149) Tijelo podsjeća na činjenicu da se u skladu sa sudskom praksom prosječan povrat sektora može upotrebljavati kao pokazatelj izostanka potpora. (123) Stoga Tijelo smatra, budući da bi profitna marža od […] % pri pružanju usluga web-infrastrukture i povezanih usluga bila prihvatljiva tržišnom ulagaču, da je poslovni model IN-a bio u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

(150) Naposljetku, IN je dostavio određene informacije (124) o tvrdnji podnositelja pritužbe prema kojoj platforma visitnorway.com ima vrijednost sama po sebi zbog trgovačkog naziva i domene (jer je jedna od najposjećenijih turističkih platformi u Norveškoj), koja nije uzeta u obzir. Tijelo tumači tvrdnju podnositelja pritužbe tako da bi RTZ-ovi i AUO-ovi trebali plaćati i za neizravnu dobit od upotrebe trgovačkog naziva platforme visitnorway.com jer taj trgovački naziv ima gospodarsku vrijednost.

(151) IN smatra da je ta vrijednost zanemariva. U potporu svojem zaključku, IN je zaposlio vanjskog savjetnika, društvo NetNames, koji je vrijednost domene procijenio na 20 000 USD. (125) Vrijednost domene temeljila se na usporedbi s različitim, ali usporedivim domenama. Uzimajući u obzir troškove platforme visitnorway.com, vanjski stručnjak potvrdio je zaključke IN-a da je vrijednost domene zanemariva. Tijelo ne vidjeti razloge za dovođenje u pitanje tog zaključka.

(152) Stoga Tijelo smatra da je IN ispravno postupio kada nije uključio upotrebu trgovačkog naziva platforme visitnorway.com kao dodatni trošak za RTZ-ove i AUO-ove.

(153) Stoga Tijelo zaključuje da su komercijalni sporazumi IN-a, uključujući sporazume o povlaštenom partnerstvu, provedeni u očekivanju dugoročne profitabilnosti i u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

1.2.3 Zaključak

(154) Tijelo zaključuje da u pogledu pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima IN ima uspostavljen pravilan mehanizam za raspodjelu troškova i računovodstveni sustav kojima mu se omogućuje točno utvrđivanje troškova i prihoda povezanih s tim uslugama.

(155) Nadalje utvrđuje da se IN nije odrekao dobiti od ponude tih usluga. IN je postupao u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

(156) Prema tome, Tijelo zaključuje da IN nije dobio državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u u pogledu pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

1.2.4. Navodne državne potpore u korist RTZ-ova i AUO-ova

1.2.5. Mogu li se RTZ-ovi i AUO-ovi smatrati „poduzetnicima”

(157) Kako je prethodno već objašnjeno, vidjeti uvodnu izjavu 87., članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u primjenjuje se samo ako su korisnici državne potpore poduzetnici.

(158) Kako je već navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 18., Tijelo napominje da RTZ-ovi i AUO-ovi nisu osnovani u cilju povećanja dobiti u najvećoj mogućoj mjeri za subjekta ili njegove dioničare, već u cilju povećanja i promidžbe poslovnih djelatnosti svojih dioničara i klijenata.

(159) Tijelo ipak podsjeća na činjenicu da primjena pravila o državnim potporama ne ovisi o tome je li subjekt osnovan u cilju ostvarivanja dobiti. Prema sudskoj praksi, neprofitni subjekti isto tako mogu nuditi robu i usluge na tržištu. (126) Ako je to slučaj, neprofitni pružatelji usluga i dalje su obuhvaćeni područjem primjene pravila o državnim potporama.

(160) Tijelo smatra da, slično IN-u, RTZ-ovi i AUO-ovi pružaju gospodarske i negospodarske usluge. Promidžba posebnih turističkih usluga jest gospodarska djelatnost, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28. Stoga se u pogledu tih usluga te subjekte smatra poduzetnicima.

1.2.6. Postojanje prednosti u korist RTZ-ova i AUO-ova

(161) IN je dokazao da su, usprkos tome što IN nije neprofitna organizacija, sporazumi o povlaštenom partnerstvu potpisani uz razumna očekivanja u pogledu dugoročne profitabilnosti. Cjenovnim modelom IN-a predviđen je povrat od [… % do … %] (vidjeti prethodni odjeljak 1.2.2.2.). Podatcima koje je dostavio IN dokazano je da je ta očekivana profitabilnost u praksi i ostvarena. Podatcima se ukazuje na to da je ulaganjem IN-a u novu strukturu platforme visitnorway.com ostvarena dobit u 2013. Negativna se dobit očekuje u 2014. i 2015., ali je za razdoblje od 2016. do 2018. predviđena stabilna i razumna dobit. Prosječna je dobit u skladu s dobiti privatnog gospodarskog subjekta koji nudi web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. (127)

(162) Stoga Tijelo zaključuje da ne postoji prednost u korist RTZ-ova i/ili AUO-ova od primanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga ispod tržišne cijene.

(163) Nadalje, protivno izjavama podnositelja pritužbe, vidjeti prethodne uvodne izjave 54. i 65., Tijelo je uvjereno da se ne pružaju besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji su prešli u IN.

(164) Norveška su tijela objasnila da povlašteni partneri ne primaju besplatne usluge prevođenja, već upravo suprotno, podrška koja im se pruža u vezi s prevođenjem manja je od one koja se nudi nepovlaštenim partnerima, odnosno RTZ-ovima i AUO-ovima koji nisu prešli na platformu visitnorway.com, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 77.

(165) Na temelju prethodno navedenoga, Tijelo zaključuje da ne postoji navodni uvjet povezivanja za potpisivanje sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

1.2.7 Zaključak

(166) Na temelju tih pretpostavki Tijelo smatra da RTZ-ovi i AUO-ovi nisu primili državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u kada su primili usluge web-infrastrukture i povezane usluge od IN-a

2. ZAKLJUČAK

(167) Budući da je Tijelo sada zaključilo da nema prednosti u korist IN-a ili RTZ-ova i AUO-ova, nije potrebno ocijeniti jesu li ispunjeni preostali uvjeti članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1. Društvo Innovation Norway nije primilo državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u unakrsnim subvencioniranjem svojih usluga web-infrastrukture i povezanih usluga u turističkom sektoru javnim sredstvima koja je primilo kao nadoknadu za svoje negospodarske usluge u istom sektoru, odnosno za opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta. Društvo Innovation Norway ima mehanizam za raspodjelu troškova i računovodstvenu metodologiju kojima mu se omogućuje primjereno utvrđivanje troškova i prihoda povezanih s njegovim uslugama web-infrastrukture i povezanim uslugama.

2. Društvo Innovation Norway nije primilo državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u neostvarivanjem dobiti od pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga regionalnim turističkim zajednicama i agencijama za upravljanje odredištima.

Članak 2.

Regionalne turističke zajednice i agencije za upravljanje odredištima nisu primile državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u primanjem usluga web-infrastrukture i povezanih usluga po cijenama ispod konkurentne tržišne cijene.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Norveškoj.

Članak 4.

Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. studenoga 2015. Za Nadzorno tijelo EFTA-e Sven Erik SVEDMAN Predsjednik Helga JÓNSDÓTTIR Član Kolegija

(1) Dokument br. 678002 i prilozi dokumentima br. 678003 do 678007, 678010 do 678013 i 678017.

(2) U listopadu 2013. izvorni se podnositelj pritužbe, društvo tellUs IT AS, spojio s društvom New Mind te je tako uspostavljeno društvo New Mind | tellUs. Vidjeti www.newmind.co.uk.

(3) Objavljeno u SL C 334, 25.9.2014., str. 8., i Dodatku o EGP-u br. 53, 25.9.2014., str. 1.

(4) Dokument br. 720775, uključujući 12 priloga (dokumenti br. 720776 do 720788).

(5) Dokument br. 726058.

(6) Dokument br. 725167.

(7) Dokument br. 725174.

(8) Dokumenti br. 730559, 730560 i 730561.

(9) Tijelo je primilo izvjestan broj poruka elektroničke pošte od podnositelja pritužbe i IN-a s dodatnim informacijama. Društvo TellUs poslalo je poruku elektroničke pošte 1. siječnja 2015. (Dokument br. 734800). IN je poslao nekoliko poruka elektroničke pošte s dokumentima br. 742759 (od 16. siječnja 2015.), 744264 (od 5. veljače 2015.), 753927 (od 14. travnja 2015.), 754218 (od 17. travnja 2015.), 757843 (od 20. svibnja 2015.) i 758656 (od 29. svibnja 2015.) te je 16. travnja 2015. održan konferencijski poziv s IN-om.

(10) Web-mjesto visitnorway.com imalo je 22,5 milijuna posjeta i 50 milijuna pregleda stranice 2013. te 21,3 milijuna posjeta i 50,3 milijuna pregleda stranice 2014. Vidjeti informacije dostupne na internetu na: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom i Dokument br. 758656.

(11) Na norveškom „Regionalt selskap”.

(12) Na norveškom „Destinasjonsselskap”.

(13) Tijelo će navesti opis tih usluga u odjeljcima 2.2. i 2.3. u nastavku teksta.

(14) LOV-2003-12-19-130-130 (na norveškom „Lov om Innovasjon Norge”), dostupno na poveznici: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

(15) Odjeljak 2. Zakona o IN-u.

(16) Zadaće koje trenutačno obavlja IN prije su općenito obavljale njegove četiri organizacije prethodnice: Norveški fond za industrijski i regionalni razvoj („SND”), Vladin savjetodavni ured za ulagače („SVO”), Norveško turističko vijeće („NTC”) i Norveško vijeće za izvoz („NEC”). Na norveškom: „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond”, „Statens Veiledningskontor for Oppfinnere”, „Norges Turistråd”„i”„Norges Eksportråd”. Poslovanje tih četiriju subjekata obustavljeno je 2004. te su oni spojeni u IN.

(17) Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

(18) Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

(19) Vidjeti „Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju”. Norveško Ministarstvo za trgovinu i industriju. 10. travnja 2012., str. 44. Dokument je poslan Tijelu kao Prilog 4. (Dokument br. 688216) dopisu IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

(20) Ibid.

(21) Na primjer, u poslovnom profilu društva Visit Trondheim AS (RTZ) navedeno je da cilj društva nije osiguravanje izravne gospodarske koristi dioničarima (slobodan prijevod). Na norveškom: „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte” (naglasak je dodan). Vidjeti javno dostupne informacije u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund. Poveznica je dostupna na adresi: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

U vezi s društvom Visit Sørlandet AS (AUO) navedeno je da cilj njegovih djelatnosti nije osiguravanje dobiti dioničarima. Na norveškom: „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap” (naglasak je dodan). Vidjeti poslovni profil društva dostupan u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund na sljedećoj poveznici: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

(22) Definiran je kao „[s]ustav kojim se konsolidira i distribuira sveobuhvatan raspon turističkih proizvoda različitim kanalima i na različitim platformama, koji je općenito namijenjen određenoj regiji i kojim se podupiru djelatnosti agencije za upravljanje odredištima u toj regiji. SUO-om se nastoji iskoristiti pristup usmjeren na korisnika kako bi se odredištem upravljalo kao cjelovitim subjektom i kako bi ga se kao takvog stavilo na tržište, uobičajeno uz navođenje informacija koje su usko povezane s odredištem, omogućivanje rezervacija u stvarnom vremenu i alata za upravljanje odredištem te obraćanje osobite pozornosti pružanju podrške malim i nezavisnim dobavljačima u turističkom sektoru”. Definicija SUO-a dostupna je na sljedećoj poveznici: http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

(23) Koncept društava za upravljanje odredištima (DUO) pojam je koji se u turističkom sektoru upotrebljava za društva za profesionalne usluge koja nude lokalno znanje, stručna znanja i resurse te koja su specijalizirana za dizajn i organizaciju događanja, aktivnosti, obilazaka, prijevoza itd. Taj se pojam općenito odnosi na društva za profesionalne usluge putovanja.

(24) Dopis IN-a od 20. prosinca 2013. (Dokument br. 694258). Nacionalno turističko udruženje, koje je bilo zajedničko tijelo dionika iz državnog sektora, općina i privatnog sektora u turističkoj industriji, osnovano je 1903. i djelovalo je do 1984. Tada je marketinška nastojanja Nacionalnog turističkog udruženja nastavila provoditi zaklada NORTRA, koja je 1999. promijenila naziv u NTC. Zadaće NTC-a od 2004., kada su se ta dva subjekta spojila, provodi IN.Daljnje informacije o subjektima kojima je tradicionalno bila povjerena zadaća promidžbe Norveške kao odredišta za odmor navedene su u dopisu IN-a od 20. prosinca 2013. (Dokument br. 694258).

(25) Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Stranica 14. Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Dostupno na sljedećoj poveznici: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

(26) Vidjeti „Vladina strategija turizma. Vrijedna iskustva. Nacionalna strategija za turističku industriju”. Norveško Ministarstvo za trgovinu i industriju. 18. prosinca 2007. Prilog 1. (Dokument br. 688214) dopisu IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

(27) Ibid., podnaslov 7.5. „Visitnorway.com”, stranica 68.

(28) Vidjeti „Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju”. Norveško Ministarstvo za trgovinu i industriju. 10. travnja 2012. Prilog 4. (Dokument br. 688216) dopisu IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213). Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf

(29) Za daljnje informacije vidjeti projektni plan nove nacionalne turističke strukture Ministarstva trgovine, industrije i ribarstva (verzija 1.2 od 20. lipnja 2013.). http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

(30) Vidjeti prethodnu napomenu 25.

(31) U dopisu o proračunu za 2014. navedeno je da: „Innovation Norway nastavlja razvijati nacionalni turistički portal na internetu visitnorway.com. […]”.

(32) Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

(33) Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

(34) Za razliku od usluge baze podataka IN-a, rješenje društva New Mind | tellUs kojim se informacije unesene u bazu podataka istodobno distribuiraju brojnim različitim medijskim kanalima ponuđeno je svim društvima u turističkom sektoru (ne samo RTZ-ovima i AUO-ovima).

(35) IN je u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775) objasnio da IN svim RTZ-ovima i AUO-ovima nudi jednak sporazum (postoji obrazac sporazuma čiji je primjerak poslan Tijelu). Međutim, nekoliko RTZ-ova i AUO-ova ne želi potpisati sporazum o povlaštenom partnerstvu zbog ograničenja koja je odredio IN. Na primjer: i. mnogi AUO-ovi smatraju da je profiliranje njihove regije unutar zajedničkog, nacionalnog okvira platforme visitnorway.com otuđujuće, ii. urednik IN-a može obustaviti ili izmijeniti sadržaj koji je povlašteni partner objavio na svojoj stranici ako postoji sukob interesa ili ako sadržaj ne odgovara profilu platforme visitnorway.com te iii. ako ukine svoje web-mjesto, AUO gubi svoj naziv domene itd.

(36) RTZ je osnovan 2010. kao regionalno poduzeće za Aust-Agder i Vest-Agder. Društvo je u vlasništvu okruga, lokalnih tijela i određenih privatnih društava kao što su Color Line, Fjord Line, Amusement Park itd. Vidjeti „Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju”. Vidjeti napomenu 19. Daljnje informacije o društvu navedene su u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund, na sljedećoj poveznici http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

(37) Društvo Visit Trondheim AS osnovano je 1989. u cilju razvoja turističke industrije Trondheima. Njegovi su dioničari: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) i drugi (73,11 %).

U njegovu je poslovnom profilu navedeno sljedeće: „Visit Trondheim društvo je za razvoj odredišta za putovanja za organizacije, institucije, trgovačka društva i vladine odjele čiji su interesi povezani s turističkom industrijom u Trondheimu i trondheimskoj regiji. Odredište za putovanje razvija se u koordinaciji s razvojem zajednice, poduzetništva i turizma. Visit Trondheim utvrđuje i pruža usluge ugošćivanja i marketinga profila te prodaje i stavlja na tržište Trondheim i trondheimsku regiju te pridonosi njihovom razvoju kao turističkog i kulturnog odredišta te odredišta za konferencije i događanja. Visit Trondheim vodi računa o tome da sve uključene strane djeluju u istom smjeru i time osigurava da Trondheim zauzme željeni položaj kao odredište za putovanja i ostvari svoje ambicije u pogledu privlačnosti i ugleda. Cilj društva nije vlasnicima osigurati izravnu gospodarsku dobit. Nakon likvidacije društva sva će dobit biti usmjerena na predmet poslovanja društva” (slobodan prijevod). Dodatne informacije o društvu navedene su u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

(38) URL je kratica za jedinstveni lokator resursa. URL je niz formatiranog teksta koji se upotrebljava u web-preglednicima, klijentima elektroničke pošte i drugom softveru za identifikaciju mrežnih resursa na internetu.

(39) Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

(40) Drugi dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215). Vidjeti i odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(41) Na slici 2. definirano kao „specifično za AUO”.

(42) Na slici 2. definirano kao „nova struktura”.

(43) Na slici 2. definirano kao „standardno predstavljanje”.

(44) Na slici 2. definirano kao „generički marketing”.

(45) Prema mišljenju podnositelja pritužbe: „ponuda usluga infrastrukture platformi informacijskih tehnologija turističkoj industriji do sada nije bila dio djelatnosti IN-a”. Pritužba (Dokument br. 678002), str. 8.

(46) Prema mišljenju Suda u presudi u predmetu Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, naknada za usluge koje ispunjuju četiri kriterija iz točaka 89. do 93. presude ne uključuje državne potpore.

(47) Za daljnje pojedinosti o pritužbi vidjeti odluku o pokretanju postupka iz prethodnoe uvodne izjave 2.

(48) Poruka elektroničke pošte od 15. studenoga 2013. (Dokument br. 690346).

(49) Za daljnje pojedinosti vidjeti uvodne izjave 61. i 62. odluke o pokretanju postupka.

(50) Za daljnje pojedinosti vidjeti uvodne izjave 115. do 126. odluke o pokretanju postupka.

(51) Za daljnje informacije o argumentima Tijela u vezi sa spojivošću vidjeti uvodne izjave 129. do 137. odluke o pokretanju postupka.

(52) Dodatne informacije podnositelja pritužbe (poruka elektroničke pošte podnositelja pritužbe od 13. siječnja 2015. (Dokument br. 734800)).

(53) Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(54) Ibid.

(55) Norveška su tijela poslala Tijelu kao Prilog 2. odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720777) engleski prijevod dokumenta „Pregled raspodjele za razvoj poslovanja i administraciju u IN-u” (poglavlje 2421. točka 70.). Troškovni model temelji se na broju sati koje je IN utrošio pri pružanju plaćenih usluga.

(56) U vezi sa zaključkom o spojivosti navodnih mjera državnih potpora, norveška tijela ne tvrde da državne potpore ne postoje na temelju primjene uvjeta iz predmeta Altmark, već na temelju primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa.

(57) Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

(58) Norveška su tijela objasnila da se na platformi visitnorway.com nude opće informacije i informacije o proizvodima. Opće se informacije odnose na informacije od javnog interesa kao što su vijesti o polarnoj svjetlosti itd. Informacije o proizvodima odnose na posebne komercijalne djelatnosti, odnosno na hotele, turističke djelatnosti itd. Vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 48.

(59) Prilog I. dopisu IN-a od 24. studenoga 2014. Primjedbe na očitovanja društva New Mind | tellUs (Dokument br. 730560).

(60) Dodatne informacije podnositelja pritužbe. Poruka elektroničke pošte podnositelja pritužbe od 13. siječnja 2015. (Dokument br. 734800).

(61) Odgovor norveških tijela na poruku elektroničke pošte koju je 13. siječnja 2015. poslao podnositelj pritužbe, vidjeti prethodnu napomenu (Dokument br. 742759).

(62) Presude u predmetima Belgija protiv Komisije (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, t. 25., i France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV i T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, t. 186.

(63) Presude u predmetima Höfner i Elser protiv Macrotona, C-41/90, EU:C:2011:732, t. 21. – 23., Pavlov i dr., C-180/98 do C-184/98, EU:C:2000:428, i predmet E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008.] EFTA Ct. Rep., str. 62., t. 78.

(64) Presuda u predmetu Ministero dell'Economica e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, t. 108.

(65) Presuda u predmetu Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, t. 11.

(66) Moguće je supostojanje gospodarskih i negospodarskih djelatnosti u okviru istog sektora, a ponekad ih može obavljati ista organizacija. U tom scenariju subjekt treba smatrati poduzetnikom samo u pogledu njegovih gospodarskih djelatnosti. Vidjeti presudu u predmetu Komisija protiv Italije, C–118/85, EU:C:1987:283, t. 7. Vidjeti i Odluku Komisije 2006/225/EZ (SL L 81, 18.3.2006., str. 25.), uvodna izjava 43.

(67) Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1

(68) Vidjeti presudu u predmetu Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) protiv Komisije, C-205/03, EU:C:2006:453, t. 26.

(69) Mišljenje nezavisnog odvjetnika u predmetu Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) protiv Komisije, C-205/03, EU:C:2005:666, t. 31.

(70) Vidjeti presude u predmetima Pavel Pavlov i dr., C-180/98 do C-184/98, EU:C:2000:428, t. 76., i Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, t. 20.

(71) Predmet E-6/98, Norveška protiv ESA-a, Rep. 1998., str. 242, t. 34. Vidjeti i presude u predmetima Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, C-106/09 i C-107/09, EU:C:2011:732, i Francuska protiv Komisije, C-241/94, EU:C:1996:353, t. 19. i 20.

(72) Presuda u predmetu Ladbroke Racing protiv Komisije, T-67/94, EU:T:1998:7, t. 52., i SIC protiv Komisije, T-46/97, EU:T:2000:123, t. 83.

(73) Presuda u predmetu Chronopost SA protiv Komisije, C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P, EU:C:2003:388, t. 40.

(74) Vidjeti, na primjer, odluke Tijela br. 84/15/COL o navodnom unakrsnom subvencioniranju obrazovnih programa u području pomorstva koje pružaju norveško udruženje za pomoć na moru (Redningsselskapet) i Sveučilište u Tromsøu (SL C 193, 11.6.2015., str. 9.), dostupno na sljedećoj poveznici: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); br. 142/03/COL o restrukturiranju i prijenosu javnih sredstava Zavodu za istraživanje rada (SL C 248, 16.10.2003., str. 6.), br. 343/09/COL o nekretninskim transakcijama općine Time u vezi s parcelama 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (SL L 123, 12.5.2011., str. 72.), br. 496/13/COL o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island) (SL L 172, 12.6.2014., str. 36.), uvodna izjava 56. i u njoj navedene odluke, i br. 174/13/COL o financiranju društava za prikupljanje komunalnog otpada (SL C 263, 12.9.2013., str. 5.). Jednako tako, u Smjernicama o državnim potporama za istraživanje, razvoj i inovacije navedeno je da „[a]ko isto tijelo obavlja djelatnosti gospodarske i negospodarske naravi, javna sredstva za negospodarske djelatnosti neće biti obuhvaćena člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u ako se te dvije vrste djelatnosti i njihovi troškovi, financijska sredstva i prihodi mogu jasno odvojiti kako bi se učinkovito izbjeglo unakrsno subvencioniranje gospodarske djelatnosti. Dokaz o pravilnoj raspodjeli troškova, financijskih sredstava i prihoda može se sastojati od godišnjih financijskih izvješća relevantnog subjekta” (stavak 18., naglasak je dodan).

(75) Ti su uvjeti utvrđeni Direktivom o transparentnosti (Direktivom Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.), koja je uključena u Sporazum o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 55/2007 od 8. lipnja 2007. (SL L 266, 11.10.2007., str. 15., i Dodatak o EGP-u br. 48, 11.10.2007., str. 12.).

(76) Presuda u predmetu Chronopost SA protiv Komisije, C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P, EU:C:2003:388, t. 40.

(77) Upućuje se na grafički prikaz iz dopisa IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215).

(78) Tijelo napominje da su troškovi razvoja bili uzeti u obzir u proračunu IN-a za 2013., godinu u kojoj su troškovi nastali. Za daljnje pojedinosti vidjeti uvodne izjave od 113. do 115.

(79) Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(80) Dodatak pošti IN-a upućenoj Tijelu 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

(81) Dodatak 2. pošti IN-a upućenoj Tijelu 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

(82) Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720778).

(83) Kapitalizirani je trošak priznat kao dio dugotrajne imovine u bilanci društva, odnosno ne knjiži se kao rashod u razdoblju u kojem je nastao. Stoga se nekapitalizirani trošak smatra rashodom samo za godinu u kojoj je nastao.

(84) Primjerak NRS-a 19. dostavljen je Tijelu kao Prilog II. dopisu od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

(85) Prema sudskoj praksi, mjera kojoj mogu pristupiti svi poduzetnici nije selektivna. Vidjeti, među ostalim, presudu u predmetu Njemačka protiv Komisije, C-156/98, EU:C:2000:467, t. 22.

(86) Tijelo napominje da se ta metodologija sustavno primjenjuje na sve sporazume o povlaštenom partnerstvu od 2013., uključujući sporazume koji se odnose na prva dva pilot-projekta, odnosno VisitSØrlandet i VisitTrondheim. U Prilogu 4. odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720779) IN je Tijelu dostavio presliku svih potpisanih sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

(87) Model cjelokupnog troška po satu razlikuje se od modela osnovnog troška, gdje se određeni zajednički troškovi mogu odbiti od ukupnog troška. IN ne primjenjuje taj model u okviru sporazuma o povlaštenom partnerstvu. IN je objasnio da je taj model odbačen nakon uvođenja Smjernica o plaćanjima korisnika 2011. Metodologija cjelokupnog troška primjenjuje se na sve usluge IN-a ako jednaku uslugu mogu pružati privatni sudionici (Dokument br. 720775, odgovor na odluku o pokretanju postupka).

(88) Postotak vremena koje zaposlenik provede na projektu jednako je tako unaprijed utvrđen (Dokument br. 720778, Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka).

(89) Tijelo napominje da su 2013. bili potpisani samo pilot-projekti.

(90) Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

(91) U odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775) IN detaljnije objašnjava da su RTZ-ovi i AUO-ovi bili uključeni u strukturu novog projekta od 2013. RTZ-ovi i AUO-ovi jednako su tako uložili vrijeme i resurse. Izravnom je uključenošću i sudjelovanjem u projektu opravdana satnica niža od opće satnice koju je izračunao IN. Cjelovit popis dodatnih troškova pilot-projekata dostavljen je Tijelu kao Prilog 6. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720781).

(92) Tu cjenovnu metodologiju primjenjuju druga privatna društva aktivna na tržištu. Informacije o toj metodi za raspodjelu troškova dostupne su na sljedećoj poveznici: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html ili http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Na primjer, tu metodologiju primjenjuje Google za neke od svojih usluga (informacije dostupne na sljedećoj poveznici: https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en)

(93) Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(94) Poruka elektroničke pošte IN-a upućena Tijelu 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

(95) Poruka elektroničke pošte IN-a upućena Tijelu 20. svibnja 2015. (Dokument br. 757843). Preslika računa dostavljena je Tijelu uz dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215) i uz Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720778).

(96) Poruka elektroničke pošte IN-a upućena Tijelu 20. svibnja 2015. (Dokument br. 757843).

(97) Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775). Vidjeti i poruku elektroničke pošte IN-a od 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

(98) Presuda u predmetu EPAC protiv Komisije, T-204/97 i T-270/97, EU:T:2000:148, t. 122.

(99) Presuda u predmetu Westdeutsche Landesbank Girozentrale i Land Nordrhein-Westfalen protiv Komisije, (West-LB) T-228/99 i T-233/99, EU:T:2006:405, t. 207.

(100) Vidjeti prethodno navedenu presudu u predmetu West-LB, t. 314. i u predmetu Italija protiv Komisije (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, t. 22.

(101) Presuda Chronopost SA protiv Komisije, C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P EU:C:2003:388, t. 40.

(102) Odjeljak 1. stavak 2. Smjernica o proizvodnji, kojim je predviđeno sljedeće: „[o]vo je poglavlje, s jedne strane, prije svega usredotočeno na akt iz točke 1. Priloga XV. Sporazumu o EGP-u, dalje u tekstu: Direktiva o transparentnosti, a s druge se strane njime razvija načelo da ako država osigurava sredstva društvu u okolnostima koje se ne bi primjenjivale na ulagača koji djeluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva, ona to čini protivno načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu te je stoga riječ o državnim potporama”. Smjernice o proizvodnji dostupne su na sljedećoj poveznici: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (SL L 274, 26.10.2000., Dodatak o EGP-u br. 48 od istog datuma).

(103) Ibid, točka 1. pod naslovom „praktičnost načela ulagača u tržišnom gospodarstvu”.

(104) Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(105) To je u skladu sa zadaćama utvrđenima u vezi s javnim uslugama. Na primjer, u smjernicama o emitiranju Tijelo smatra da nije razumno zahtijevati dobit od pružanja javnih usluga. Suprotno tome, element dobiti, koji predstavlja pravednu naknadu kapitala uzimajući u obzir rizik, razuman je kada je riječ o gospodarskim djelatnostima. Vidjeti stavak 72. Smjernica.

(106) IN na platformi visitnorway.com pruža negospodarske i gospodarske usluge. Cjelokupnim se radom platforme ne osigurava nužno dobit. Međutim, područje primjene ove odluke ograničeno je na ocjenu ostvaruje li IN razumnu dobit od gospodarskih usluga. Podatci koji se odnose na pružanje negospodarskih usluga nisu obuhvaćeni područjem primjene pravila o državnim potporama.

(107) Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720778). Tijelu su poslane detaljne Excel tablice koje se odnose na troškove sporazuma o povlaštenom partnerstvu i gospodarski model za raspodjelu troškova (Dokument br. 727330).

(108) Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(109) Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

(110) Presuda u predmetu Francuska Republika protiv Komisije (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, t. 70. Prema mišljenju Suda, „[n]užno je smještanje u kontekst razdoblja tijekom kojeg su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske opravdanosti ponašanja države te suzdržavanje od ocjena na temelju kasnijih okolnosti” (t. 71.).

(111) Dokument br. 720781.

(112) U sudskoj je praksi prihvaćeno da nastojanja javnih društava mogu biti usmjerena na dugoročno povećanje dobiti u najvećoj mogućoj mjeri. Vidjeti presude u predmetima Italija protiv Komisije (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, t. 22., Italija protiv Komisije (Alfa-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, t. 20., i Ciudad de la Luz protiv Komisije, T-319/12 i T-321/12, EU:T:2014:604, t. 41.

(113) Opći sud istaknuo je potrebu za time da javna poduzeća dokažu gospodarsku opravdanost svojih projekata. Vidjeti presudu u predmetu Corsica Ferries, T-565/08, EU:T:2012:415, t. 84.

(114) Presude u predmetima van der Kooy BV, 67/85, 68/85 i 70/85, EU:C:1988:38, t. 29. i 30., i Belgija protiv Komisije, C-56/93, EU:C:1996:64, t. 10.

(115) U odluci o društvu SFMI-Chronopost Komisija je zaključila da nije neuobičajeno da su u početnom razdoblju plaćanjima novog poduzetnika za logističku i komercijalnu pomoć matičnog društva pokriveni samo varijabilni troškovi. (Odluka Komisije 98/365/EZ od 1. listopada 1997. o navodnim državnim potporama koje je Francuska odobrila društvu SFMI-Chronopost (SL L 164, 9.6.1998., str. 37.).

(116) Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

(117) Vidjeti odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(118) Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215) i odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(119) Prilog 7. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720782).

(120) Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

(121) Prilog 7. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720782).

(122) Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215).

(123) Presude u predmetima WestLB protiv Komisije, t. 254., i Ciudad de la Luz protiv Komisije, t. 44.

(124) Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730559).

(125) Preslika odgovora društva NetNames poslana je Tijelu (Prilog III. dopisu IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

(126) Presude u predmetima Van Landewyck, 209/78 do 215/78 i 218/78, EU:C:1980:248, t. 88., FFSA i dr., C-244/94, EU:C:1995:392, t. 21., i MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, t. 27. i 28.

(127) Upućivanje na poruku elektroničke pošte IN-a od 17. travnja 2015. (Dokument br. 754218) i odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775), poglavlje 4.3.3.2.