Poslovni  broj Gž-1558/2018-3
U   I M E   R E P U B L I K E   H  R V A  T S K E
R J E Š  E NJ E
Županijski sud u Rijeci, OIB 22883124500, po sutkinji Filki Pejković, u ovršnom 
predmetu ovrhovoditelja Z. h. d.o.o. Z., OIB: …, P. Č., Z., zastupanog po punomoćnicima iz 
Odvjetničkog društva H. & p. d.o.o. iz Z., protiv ovršenice B. M. iz Z.-N. Z., OIB: …, zastupane 
po punomoćnici D. K., odvjetnici  iz Z., radi ovrhe,  rješavajući žalbu  ovrhovoditelja podnesenu 
protiv rješenja Općinskog suda u Novom Zagrebu  poslovni broj 14 Povrv-1207/2017-2 od 1. 
prosinca 2017., 15. listopada 2018., 
r i j e š i o   j e
Prihvaća se žalba ovrhovoditelja te se ukida rješenje Općinskog suda u Novom Zagrebu 
poslovni broj 14 Povrv-1207/2017-2  od 1. prosinca 2017. i predmet vraća prvostupanjskom sudu 
na ponovan postupak. 
 O troškovima žalbe odlučit će  se konačnom  odlukom.
Obrazloženje
Rješenjem suda prvog stupnja odbačen je prijedlog za ovrhu i ukinuto je rješenje o ovrsi 
javnog bilježnika M. J.  iz Z. poslovni broj  Ovrv-15129/2017. od 22. svibnja 2017.
Protiv citiranog rješenja pravovremenu  žalbu podnosi ovrhovoditelj zbog  bitne  povrede  
odredaba postupka  i pogrešne primjene  materijalnog prava. Predlaže da se rješenje ukine i 
predmet vrati prvostupanjskom sudu na nastavak postupka, podredno da se rješenje o ovrsi 
javnog bilježnika stavi izvan snage i postupak nastavi kao u povodu prigovora  protiv platnog 
naloga. Traži trošak  sastava žalbe. 
Žalba  je osnovana.
 Prvostupanjski sud je donio pobijano rješenje iz razloga  jer je rješenje  o ovrsi na temelju 
vjerodostojne isprave donio  javni bilježnik, a prema presudi Suda Europske  unije broj C-484/15 i 
C-551/15 javni bilježnici u Hrvatskoj,  kada  postupaju  u ovršnim postupcima na temelju 
vjerodostojne isprave, ne mogu se smatrati  sudom u smislu Uredbe o Europskom nalogu za 
izvršenje, a ni za potrebe  primjene Uredbe o priznavanju i izvršenju  sudskih odluka u građanskim Republika Hrvatska
Županijski sud u Rijeci
Žrtava  fašizma 7
51000 Rijeka
2
Poslovni broj  Gž-1558/2018-3
i trgovačkim stvarima, i iz razloga  neurednosti  prijedloga za ovrhu, jer ne sadrži sve da bi se po 
njemu moglo postupati, odnosno potpis odvjetnika M. H. nije u izvorniku  već u faksimilu, što 
utječe na dopustivost  i urednost prijedloga za ovrhu. 
 Iz stanja prvostupanjskog spisa vidljivo je da je ovrhovoditelj protiv ovršenice  podnio 
prijedlog za ovrhu temeljem izvatka iz poslovnih knjiga i to javnom bilježniku čije je sjedište  u 
Z., gdje  je i prebivalište  ovršenice.
 Odredbom članka 278. Ovršnog zakona  ("Narodne novine"  broj 112/12,  93/14, 73/17  – 
dalje: OZ) je propisano da javni bilježnici odlučuju o prijedlogu za ovrhu na temelju 
vjerodostojne isprave u skladu s odredbama tog Zakona, a člankom 279. stavkom 1. OZ-a  da je 
za određivanje ovrhe mjesno nadležan javni bilježnik čije je sjedište u jedinici područne 
(regionalne) samouprave prebivališta ili sjedišta ovršenika.
 Ovrhovoditelj je, sukladno navedenim  zakonskim odredbama, podnio  prijedlog za ovrhu 
koji se temelji  na vjerodostojnoj ispravi – izvatku iz poslovnih knjiga, javnom bilježniku čije je 
sjedište u jedinici područne (regionalne)  samouprave prebivališta  ovršenika, pa nije bilo mjesta  
donošenju pobijanog rješenja iz razloga jer je rješenje o ovrsi donijelo apsolutno nenadležno 
tijelo, kako se osnovano  ukazuje žalbom.
 Pozivanje prvostupanjskog suda na presudu  Suda Europske unije ovoj pravnoj  stvari nije 
od značaja obzirom da je u odnosu na primjenu Uredbe broj 1215/2012  Europskog parlamenta i 
Vijeća od 12. prosinca 2012.  sud pravde Europske unije je odlučio:
1) Članak  1. stavak 1. Uredbe  (EU) broj 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. 
prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim 
stvarima treba tumačiti na način da je ovršni postupak koji je pokrenulo društvo u vlasništvu 
jedinice lokalne samouprave protiv fizičke osobe s prebivalištem u drugoj  državi članici,  radi 
naplate nepodmirenog dugovanja za parkiranje na javnom  parkiralištu, upravljanje  kojim je ta 
lokalna jedinica povjerila navedenom društvu, a koje nije kaznene naravi  nego predstavlja samo 
protučinidbu za pruženu  uslugu, obuhvaćen  područjem primjene te Uredbe.
2) Uredbu broj 1215/2012 treba tumačiti  na način da javni bilježnici u Hrvatskoj,  kada 
postupaju u okviru ovlasti koje su im povjerene  nacionalnim pravom u ovršnim postupcima  na 
temelju "vjerodostojne isprave", nisu obuhvaćeni  pojmom "sud" u smislu te Uredbe. 
Iz navedene Odluke proizlazi da se u konkretnom slučaju primjenjuju odredbe Uredbe 
1215/12, no da javni  bilježnici u Hrvatskoj, kada  postupaju u okviru  ovlasti  koje su im povjerene 
nacionalnim pravom u ovršnim postupcima na temelju vjerodostojne isprave,  nisu obuhvaćeni 
pojmom sud, ali samo u slučaju kada  je ovršni postupak  pokrenut protiv fizičke  osobe s 
prebivalištem u drugoj državni članice, što ovdje nije slučaj,  obzirom  da ovršenica prebiva u 
Republici Hrvatskoj.
 Također pogrešan je pravni  stav prvostupanjskog suda da je prijedlog za ovrhu neuredan 
jer nije potpisan vlastoručno već je na istom faksimil odvjetnika.
 Odredbom članka 106. stavka 1. Zakona o parničnom postupku ("Narodne  novine"  broj 
53/91, 91/92,  112/99,  88/01, 117/03, 88/05, 2/07, 84/08, 96/08, 123/08, 57/11,  148/11- pročišćeni 
tekst, 25/13,  89/14 – dalje: ZPP) kao i odredbom  članka 12. Zakona o odvjetništvu ("Narodne  
3
Poslovni broj  Gž-1558/2018-3
novine" 9/94,  117/08, 50/09, 75/09, 18/11), propisano je da podnesak mora biti potpisan, 
međutim niti u jednoj od tih odredaba  nije navedeno  da potpis mora biti vlastoručan,  odnosno  da 
se podnesak ne može potpisati faksimilom, pa se ne može prihvatiti zaključak  prvostupanjskog 
suda da je prijedlog za ovrhu  neuredan  jer potpis odvjetnika nije u izvorniku.  I vjerodostojna 
isprava potpisana je faksimilom ovlaštene osobe sukladno članku 10. stavak 1. Zakona o 
elektroničkoj ispravi  ("Narodne novine" broj 150/08), pa ovrhovoditelj uz prijedlog za ovrhu nije 
trebao dostaviti dokaz o vlasništvu nekretnine  ili dokaz da je ovršenik  korisnik usluge 
ovrhovoditelja, sve sukladno  članku 39. stavak  2. OZ-a, a u kojoj odredbi  je propisano  što sve 
mora sadržavati prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave. 
 Zbog  navedenog,  žalba je prihvaćena  i prvostupanjsko  rješenje ukinuto, sukladno  članku  
380. točka 3. ZPP-a, te  je predmet  vraćen prvostupanjskom sudu na ponovan  postupak.
 U nastavku postupka  prvostupanjski sud sukladno članku 58. OZ-a odlučiti o prigovoru 
ovršenika. 
Slijedom obrazloženog odlučeno je kao u izreci, primjenom odredbe  članka  380. točka 3. 
ZPP-a.
U Rijeci 15. listopada 2018. 
Sutkinja
Filka Pejković v.r.
Za točnost otpravka  – ovlašteni službenik
Svetlana Popović