21

U tim je okolnostima Verwaltungsgerichtshof odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja: „1. Je li riječ o (izravnom) različitom postupanju na temelju dobi u smislu članka 21. stavka 1. Povelje odnosno članka 2. stavaka 1. i 2. Direktive [2000/78] – prije svega ne dovodeći u pitanje članak 52. [Povelje] ni članak 6. [te d]irektive – ako prilikom uvođenja nediskriminirajućeg sustava napredovanja u platnim razredima za nove službenike dosadašnji službenik, koji je (zbog isključenja mogućnosti uračunavanja razdoblja ostvarenih prije navršene 18. godine života za potrebe napredovanja) prema dosadašnjem pravnom uređenju bio diskriminiran, postavljanjem zahtjeva doduše može odabrati prelazak u novi sustav i tako ostvariti referentni datum za napredovanje izračunat na nediskriminirajući način, ali odobrenje takvog zahtjeva prema nacionalnom pravu ima za učinak da se na temelju sporijeg napredovanja propisanog u novom sustavu njegov položaj na ljestvici platnih razreda (a time posljedično i plaća koju mu treba isplatiti) unatoč povoljnijem referentnom datumu za napredovanje ne poboljša u omjeru u kojemu bi postigao isti položaj na ljestvici platnih razreda kao dosadašnji službenik koji je prema dosadašnjem pravnom uređenju imao koristi od diskriminacije (koji slična razdoblja doduše nije ostvario prije, nego nakon 18. godine života i već su mu prema dosadašnjem pravnom uređenju uračunata) i koji nema nikakvog povoda za odabir prelaska u novi sustav? 2. U slučaju potvrdnog odgovora i nedostatka opravdanja u smislu članka 52. stavka 1. Povelje odnosno članka 6. Direktive 2000/78 (u tom smislu vidjeti posebno treće pitanje), može li se službenik pozivati na izravni učinak članka 21. Povelje odnosno članka 2. [te d]irektive u postupku utvrđivanja položaja na ljestvici platnih razreda iako je već prije toga postavljanjem odgovarajućeg zahtjeva dobio povoljniji referentni datum za napredovanje u novom sustavu? 3. U slučaju potvrdnog odgovora na prvo pitanje, je li razlikovanje vezano za položaj na ljestvici platnih razreda, koje je i dalje zadržano prilikom uvođenja nediskriminirajućeg sustava između s jedne strane dosadašnjih službenika u povoljnijem položaju koji nisu odabrali prelazak u novi sustav i s druge strane dosadašnjih službenika koji su unatoč odabiru prelaska u taj sustav i dalje u nepovoljnijem položaju, opravdano u smislu članka 52. stavka 1. Povelje i članka 6. [navedene d]irektive kao prolazna pojava zbog načela ekonomičnosti postupka i očuvanja stečenih prava odnosno zaštite legitimnih očekivanja, iako a) nacionalni zakonodavac prilikom uređivanja sustava napredovanja nije obvezan tražiti suglasnost socijalnih partnera te se mora kretati samo u okviru ustavnih granica zaštite legitimnih očekivanja, koja ne iziskuje potpuno očuvanje stečenih prava u smislu potpunog zadržavanja cjelokupnog dosadašnjeg sustava za dosadašnje službenike u povoljnijem položaju koji nisu odabrali novi sustav; b) bi nacionalni zakonodavac u tom kontekstu bio slobodan ostvariti jednakost među dosadašnjim službenicima uračunavanjem razdobljâ čak i prije 18. godine života uz zadržavanje dosadašnjih pravila o napredovanju u pogledu dosad diskriminiranih dosadašnjih službenika; c) bi s time povezani dodatni trošak obrade zbog očekivano velikog broja zahtjeva bio doduše znatan, ali ti troškovi ni približno ne dostižu ukupan iznos primanja koja su službenici u nepovoljnijem položaju izgubili i koja će i u budućnosti gubiti u usporedbi sa službenicima u povoljnijem položaju; d) će prijelazno razdoblje u kojem se nastavlja različito postupanje među dosadašnjim službenicima trajati više desetljeća te će još dugo (zbog općeg „prestanka primanja u službu“ novih službenika u javnopravni službenički odnos) negativno utjecati na veliku većinu svih službenika; e) je navedeni sustav uveden s retroaktivnim učinkom, što je na štetu službenika zahvatilo u pravno uređenje povoljnije za službenika, koje je s obzirom na jaču pravnu snagu prava Unije svakako trebalo ostvariti između 1. siječnja 2004. i 30. kolovoza 2010. i čiju primjenu je službenik u svojem slučaju zatražio već prije proglašenja Zakona o izmjenama? 4. U slučaju niječnog odgovora na prvo i drugo pitanje ili u slučaju potvrdnog odgovora na treće pitanje: a) Je li kod zakonskog uređenja koje za razdoblja rada na početku karijere propisuje dulje razdoblje za napredovanje pa stoga otežava napredovanje u sljedeći platni razred riječ o neizravnom različitom postupanju na temelju dobi? b) U slučaju potvrdnog odgovora, je li navedeno uređenje prikladno i nužno s obzirom na ograničeno radno iskustvo na početku karijere? 5. U slučaju potvrdnog odgovora na treće pitanje: a) Je li kod zakonskog uređenja koje „ostala razdoblja“ uračunava do tri godine u cijelosti i do sljedeće tri godine u polovici trajanja, čak i kada nisu služila ni školskoj izobrazbi ni prikupljanju radnog iskustva, riječ o diskriminaciji na temelju dobi? b) U slučaju potvrdnog odgovora, je li ta diskriminacija opravdana kako bi se izbjeglo pogoršanje položaja na ljestvici platnih razreda u pogledu onih službenika (što očito uključuje i nove službenike) koji prije 18. godine života nisu ostvarili odgovarajuća razdoblja koja bi se mogla uračunati, premda se mogućnost uračunavanja odnosi i na ostala razdoblja nakon navršene 18. godine života? 6. U slučaju potvrdnog odgovora na četvrto pitanje pod (a) i niječnog odgovora na četvrto pitanje pod (b) te istodobno potvrdnog odgovora na treće pitanje ili u slučaju potvrdnog odgovora na peto pitanje pod (a) i niječnog odgovora na peto pitanje pod (b): Imaju li onda postojeća diskriminirajuća obilježja novog uređenja za posljedicu to da različito postupanje prema dosadašnjim službenicima više nije opravdano kao prolazna pojava?“