C 138/24

Tužba podnesena 11. ožujka 2021. – Mađarska/Europski parlament i Vijeće Europske unije

(Predmet C-156/21)

(2021/C 138/31)

Jezik postupka: mađarski

Stranke

Tužitelj: Mađarska (zastupnici: M. Z. Fehér i M. M. Tátrai, agenti)

Tuženici: Europski parlament i Vijeće Europske unije

Tužbeni zahtjev

Tužitelj od Suda zahtijeva da:

— poništi Uredbu (EU) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1);

a podredno da:

— poništi sljedeće odredbe Uredbe 2020/2092:

— članak 4. stavak 1.

— članak 4. stavak 2. točku (h)

— članak 5. stavak 2.

— članak 5. stavak 3. pretposljednju rečenicu

— članak 5. stavak 3. posljednju rečenicu

— članak 6. stavke 3. i 8.

i da:

— naloži Europskom parlamentu i Vijeću Europske unije snošenje troškova.

Tužbeni razlozi i glavni argumenti

1. Prvi tužbeni razlog, koji se temelji na neprikladnosti pravnog temelja uredbe i nepostojanju prikladnog pravnog temelja

Člankom 322. stavkom 1. točkom (a) UFEU-a, odredbom koja je određena kao pravni temelj pobijane uredbe, ovlašćuje se zakonodavac Unije da donese financijska pravila o izvršenju proračuna Unije; međutim, navedena uredba ne sadržava odredbe te vrste. Stoga, uredba ima neprikladan pravni temelj, a nema prikladan pravni temelj.

2. Drugi tužbeni razlog, koji se temelji na povredi članka 7. UEU-a, u vezi s člankom 4. stavkom 1., člankom 5. stavkom 2., člankom 13. stavkom 2. UEU-a i člankom 269. UFEU-a

Postupak koji je uspostavljen pobijanom uredbom podrazumijeva primjenu, u posebnom slučaju, postupka iz članka 7. UEU-a, što tim člankom nije dopušteno. Samom uspostavom usporednog postupka pobijanom uredbom povređuje se i zaobilazi članak 7. UEU-a. Istodobno, postupak uspostavljen uredbom protivan je podjeli nadležnosti definiranoj u članku 4. stavku 1. UEU-a, njime se povređuje načelo dodjeljivanja predviđeno u članku 5. stavku 2. UEU-a i načelo institucionalne ravnoteže utvrđeno u članku 13. stavku 2. UEU-a te se povrjeđuje članak 269. UFEU-a zbog nadležnosti dodijeljene Sudu.

3. Treći tužbeni razlog, koji se temelji na povredi općih načela pravne sigurnosti i regulatorne jasnoće zaštićenih pravom Unije

Ključni pojmovi koji se koriste u pobijanoj uredbi dijelom nisu definirani, a dijelom se ni ne mogu ujednačeno definirati i stoga nisu prikladni kao polazišna točka za ocjenjivanje i poduzimanje mjera na temelju uredbe niti za omogućavanje državama članicama da s potrebnom sigurnošću utvrde što se na temelju uredbe od njih očekuje u vezi s njihovim pravnim porecima ili s djelovanjem njihovih tijela. Nadalje, različite konkretne odredbe uredbe, i same za sebe i zajedno, podrazumijevaju takvu pravnu nesigurnost u primjeni uredbe da predstavljaju povredu općih načela pravne sigurnosti i regulatorne jasnoće zaštićenih pravom Unije.

4. Četvrti tužbeni razlog, koji se odnosi na poništenju članka 4. stavka 1. uredbe

Člankom 4. stavkom 1. pobijane uredbe omogućava se poduzimanje mjera i u slučaju kada postoji rizik za proračun Unije ili financijske interese Unije. Može se smatrati da je primjena mjera koje je moguće poduzeti na temelju uredbe neproporcionalna u slučaju kada ne postoji konkretna ugroza ili konkretan utjecaj. Navedenom odredbom povređuje se i načelo pravne sigurnosti.

5. Peti tužbeni razlog, koji se odnosi na poništenje članka 4. stavka 2. točke (h) uredbe

Na temelju članka 4. stavka 2. točke (h) pobijane uredbe može se također utvrditi da su, u drugim situacijama ili kod postupaka tijela koji su relevantni za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili zaštitu financijskih interesa Unije, povrijeđena načelâ vladavine prava i mogu se poduzeti mjere, čime se, kad ne postoji precizna definicija kažnjivih situacija i postupka, povređuje načelo pravne sigurnosti.

6. Šesti tužbeni razlog, koji se odnosi na poništenje članka 5. stavka 2. uredbe

U skladu s člankom 5. stavkom 2. pobijane uredbe, ako se uvedu mjere u vezi s pojedinom državom članicom, odnosno ako ju se liši sredstava iz proračuna Unije, to vladu te države članice ne oslobađa obveze da nastavi financirati krajnje korisnike programâ u skladu s onim što je ranije dogovoreno. To se, s jedne strane, protivi pravnom temelju uredbe, s obzirom na to da se određuje obveza koja pada na teret državnih proračuna država članica i, s druge strane, time se povređuju odredbe prava Unije u području proračunskog manjka i načelo jednakosti država članica.

7. Sedmi tužbeni razlog, koji se odnosi na poništenje članka 5. stavka 3. treće rečenice uredbe

U skladu s člankom 5. stavkom 3. trećom rečenicom pobijane uredbe, mjere koje se trebaju poduzeti trebaju uzeti u obzir prirodu, trajanje, ozbiljnost i opseg povreda načelâ vladavine prava, što dovodi u pitanje odnos između povrede načelâ vladavine prava koja se utvrdi i konkretnog utjecaja na proračun Unije ili na financijske interese Unije i stoga je nespojivo s pravnim temeljem uredbe i člankom 7. UEU-a. Nadalje, činjenica da se mjere ne definiraju s odgovarajućom preciznosti povređuje načelo pravne sigurnosti.

8. Osmi tužbeni razlog, koji se odnosi na poništenje članka 5. stavka 3. posljednje rečenice uredbe

U skladu s člankom 5. stavkom 3. posljednjom rečenicom pobijane uredbe, mjere koje se trebaju poduzeti su, koliko je to moguće, usmjerene na djelovanja Unije pogođena povredama načelâ vladavine prava, što ne jamči postojanje izravne veze između povrede načelâ vladavine prava koja se konkretno utvrdi i mjera koje se trebaju poduzeti te stoga predstavlja povredu i načela proporcionalnosti i, zbog neprikladnog određivanja veze između povrede načelâ vladavine prava koja se konkretno utvrdi i mjera koje se trebaju poduzeti, načela pravne sigurnosti.

9. Deveti tužbeni razlog, koji se odnosi na poništenje članka 6. stavaka 3. i 8. Uredbe

U skladu s člankom 6. stavcima 3. i 8. pobijane uredbe, Komisija, pri procjeni koju provodi, uzima u obzir relevantne informacije iz dostupnih izvora, uključujući odluke, zaključke i preporuke institucija Unije, drugih relevantnih međunarodnih organizacija i drugih priznatih institucija, a pri procjeni proporcionalnosti mjera koje će se donijeti, u obzir uzima takve informacije i smjernice, što ne podrazumijeva dovoljno preciznu definiciju upotrijebljenih informacija. To što upućivanja i izvori koje Komisija koristi nisu prikladno definirani povređuje načelo pravne sigurnosti.

(1) SL 2020., L 433I, str. 1.