27

U tim je okolnostima Fővárosi Törvényszék (Sud u Budimpešti) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja: „1. Treba li sljedeće odredbe prava Unije – to jest članak [169.] stavke 1. i 2. [UFEU‑a], u vezi sa stavkom 3. tog članka, članak 38. [Povelje], članak 7. stavke 1. i 2. [Direktive 93/13], u vezi s člankom 8. te direktive, te uvodnu izjavu 47. [Direktive 2008/48] tumačiti na način da im se protivi nacionalni propis (i njegova primjena) kojim se uvode dodatni zahtjevi na teret one stranke u postupku (tužitelja ili tuženika) koja je u razdoblju od 1. svibnja 2004. [do] 26. srpnja 2014. kao potrošač sklopila ugovor o zajmu s nepoštenom ugovornom odredbom [kojom se omogućuje jednostrana izmjena] ili s nepoštenom ugovornom odredbom u vezi s [razlikom u tečaju], u skladu s kojima, da bi se pred sudovima mogla ostvarivati prava koja proizlaze iz ništavosti predmetnih potrošačkih ugovora i, konkretnije, da bi sud mogao odlučivati o meritumu predmeta, stranka u građanskom postupku mora predati podnesak propisanog sadržaja [ponajprije je riječ o tužbi, preinaci tužbe ili tuženikovu prigovoru nedopuštenosti tužbe protiv potrošača, preinaci tog prigovora, tuženikovoj protutužbi ili preinaci potonje], dok druga takva stranka, koja nije u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu ili koja je u tom razdoblju u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu različit od gore navedenog, nije dužna predati takav podnesak propisanog sadržaja? 2. Bez obzira na to hoće li Sud potvrdno ili niječno odgovoriti na [to] pitanje, koje je formulirano općenitije od [ovog] pitanja […], treba li odredbe prava Unije […] [navedene u prvom pitanju] tumačiti na način da im se protivi primjena [sljedećih] dodatnih obvezujućih zahtjeva [(a) do (c)] na teret stranke u postupku koja je u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu u smislu [prvog pitanja]: a) tužba [preinaka tužbe ili tuženikov prigovor nedopuštenosti tužbe protiv potrošača, preinaka tog prigovora, tuženikova protutužba ili preinaka potonje] koju je dužna podnijeti stranka u postupku (tužitelj ili tuženik) koja je kao potrošač sklopila ugovor o zajmu u smislu [prvog pitanja] može biti dopuštena u sudskom postupku – to jest može se ispitati u meritumu – samo ako u tom podnesku stranka u postupku ne zatraži samo da pravosudno tijelo proglasi u cijelosti ili djelomično ništavim potrošački ugovor o zajmu u smislu [prvog pitanja], nego i da primijeni pravne posljedice potpune ništavosti, dok druga takva stranka, koja nije u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu ili koja je u tom razdoblju u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu različit od gore navedenog, nije dužna predati takav podnesak propisanog sadržaja? b) tužba [preinaka tužbe ili tuženikov prigovor nedopuštenosti tužbe protiv potrošača, preinaka tog prigovora, tuženikova protutužba ili preinaka potonje] koju je dužna podnijeti stranka u postupku (tužitelj ili tuženik) koja je kao potrošač sklopila ugovor o zajmu u smislu prvog pitanja može biti dopuštena u sudskom postupku – to jest može se ispitati u meritumu – samo ako u tom podnesku uz proglašenje potpune ništavosti potrošačkog ugovora u smislu [prvog pitanja] tužitelj ne zatraži od suda da, među pravnim posljedicama potpune ništavosti, uspostavi stanje koje je postojalo prije sklapanja ugovora, dok druga takva stranka, koja nije u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu ili koja je u tom razdoblju u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu različit od gore navedenog, nije dužna predati takav podnesak propisanog sadržaja? c) tužba [preinaka tužbe ili tuženikov prigovor nedopuštenosti tužbe protiv potrošača, preinaka tog prigovora, tuženikova protutužba ili preinaka potonje] koju je dužna podnijeti stranka u postupku (tužitelj ili tuženik) koja je kao potrošač sklopila ugovor o zajmu u smislu prvog pitanja može biti dopuštena u sudskom postupku – to jest može se ispitati u meritumu – samo ako je u tom podnesku sadržano i poravnanje računa za razdoblje od nastanka ugovornog odnosa do podnošenja tužbe, koje je iznimno matematički složeno (kako to propisuju nacionalne odredbe), a mora se provesti uzimajući u obzir i pravila o konverziji u mađarske forinte (HUF) i koje mora uključivati detaljan prikaz oblikovan na takav način da se može aritmetički provjeriti, u kojemu su naznačeni dospjeli obroci koje valja podmiriti prema ugovoru, obroci koje je tužitelj podmirio, dospjeli obroci koje valja podmiriti utvrđeni neovisno o ništavoj ugovornoj odredbi i iznos razlike tih obroka te je prikazan sveukupni iznos preostalog duga stranke u postupku koja je u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu u smislu [prvog pitanja] prema kreditnoj instituciji ili eventualno preplaćeni iznos, dok druga takva stranka, koja nije u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu ili koja je u tom razdoblju u svojstvu potrošača sklopila ugovor o zajmu različit od gore navedenog, nije dužna predati takav podnesak propisanog sadržaja? 3. Treba li odredbe prava Unije […] navedene [u prvom pitanju] tumačiti na način da njihova povreda, koja je počinjena uvođenjem dodatnih zahtjeva navedenih [u prvom i drugom pitanju], podrazumijeva i povredu članaka 20., 21. i 47. Povelje […], uzimajući pritom u obzir […] da su u skladu s [točkom 23. presude od 5. prosinca 2000., Guimont, C‑448/98, EU:C:2000:663], [točkom 28. presude od 10. svibnja 2012., Duomo Gpa i dr., C‑357/10 do C‑359/10, EU:C:2012:283] i [točkom 39. rješenja od 3. srpnja 2014., Tudoran, C‑92/14, EU:C:2014:2051] sudovi država članica dužni primjenjivati pravo Unije […] u području zaštite potrošača i na situacije koje nisu prekogranične naravi, to jest na isključivo unutarnje situacije? Ili treba smatrati da je riječ o predmetu prekogranične naravi s obzirom na to da su ugovori o zajmu na koje se odnosi prvo [pitanje] ugovori o zajmu ‚utemeljeni na stranoj valuti’?”