ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
26

U tom pogledu valja smatrati da, ako se nijedan od razloga za odbijanje iz Direktive 2008/95 ne protivi registraciji, znak koji prikazuje uređenje glavnih prodavaonica proizvođača proizvoda može se valjano registrirati ne samo za te proizvode, već i za usluge iz jednog od razreda Nicanske klasifikacije koji se odnose na usluge kada one ne čine sastavni dio ponude prodaje tih proizvoda. Neke usluge kao što su one spomenute u Appleovoj prijavi i koje je on pojasnio na raspravi, koje se sastoje od pokazivanja proizvoda koji su izloženi u tim prodavaonicama na seminarima koji se u njima održavaju, mogu same za sebe činiti naplatne usluge koje spadaju pod pojam „usluge“.
31

Treba najprije napomenuti da predmet prijave za registraciju mora, na temelju članka 2. Direktive 2008/95, zadovoljiti tri uvjeta kako bi mogao činiti žig. Kao prvo, mora činiti znak. Kao drugo, taj znak mora biti moguće grafički prikazati. Kao treće, tim znakom mora biti moguće razlikovati „proizvode“ ili „usluge“ (vidjeti, u svezi s člankom 2. Direktive 89/104, presude Libertel, C 104/01, EU:C:2003:244, t. 23.; Heidelberger Bauchemie, C 49/02, EU:C:2004:384, t. 22., i Dyson, C 321/03, EU:C:2007:51, t. 28.).
4

Članak 8. stavak 1. prvi do treći podstavak Direktive 98/34 sastavljen je kako slijedi: „Pridržavajući se članka 10., države članice Komisiji bez odlaganja dostavljaju sve nacrte tehničkih propisa, osim ako se njima u cijelosti prenosi tekst međunarodne ili europske norme, u kom su slučaju dovoljne informacije o toj normi; one Komisiji istodobno dostavljaju obrazloženje u kojemu navode razloge za donošenje tehničkog propisa, ako to već nije pojašnjeno u nacrtu. Države članice, tamo gdje je to primjereno i ako to nisu ranije učinile, istodobno dostavljaju i tekst osnovnih zakonodavnih odnosno regulatornih odredaba koje se prvenstveno i izravno tiču dotičnih propisa, ako je poznavanje tog teksta potrebno za ocjenu implikacija nacrta tehničkog propisa. Država članica ponovno dostavlja nacrt u skladu s gornjim uvjetima svaki put kada unese izmjene kojima se značajno mijenja njegov opseg ili skraćuje prvobitni raspored provedbe odnosno utvrđuju dodatne specifikacije i zahtjevi ili postojeće specifikacije i zahtjevi čine restriktivnijima.“
7

Sukladno članku 77. Zakona CXXVII iz 2007. o PDV‑u (általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény, u daljnjem tekstu: Zakon o PDV‑u): „(1) U slučaju isporuke dobara, usluga ili stjecanja dobara unutar Zajednice, oporezivi iznos naknadno se smanjuje do iznosa protučinidbe koja je vraćena ili je treba vratiti ovlaštenoj osobi, ako je nakon što je transakcija izvršena, a) pod pretpostavkom nevaljanosti transakcije: aa) ponovno uspostavljena situacija koja je prethodila zaključenju transakcije, ili ab) se utvrdi da je transakcija, iako nevaljana, imala učinke tijekom cjelokupnog razdoblja koje je prethodilo donošenju odluke kojom je utvrđena ta nevaljanost, ili ac) se utvrdi da je transakcija valjana pod uvjetom da se ukloni nerazmjerna korist; b) pod pretpostavkom nepravilnosti u izvršenju transakcije: ba) ovlaštena osoba otkazala transakciju, ili bb) ovlaštenoj osobi odobreno smanjenje cijene. (2) Oporezivi iznos također se naknadno smanjuje (a) u slučaju povrata predujma zbog neostvarenja transakcije; (b) u slučaju otkaza od strane dužnika, zbog izostanka plaćanja cjelokupnog iznosa cijene dobra, transakcije koja se sastoji od isporuke ili iznajmljivanja dobara iz članka 10. točke (a), ovog zakona, ako stranke ponovno uspostave situaciju koja je prethodila zaključenju transakcije ili, u slučaju da to nije moguće, ako priznaju da je ta transakcija imala učinke sve do trenutka kada se transakcija definitivno nije ostvarila; (c) u slučaju dobara za koje je plaćena jamčevina, za iznos vraćene jamčevine. (3) Oporezivi iznos može se naknadno smanjiti u slučaju smanjenja cijene, u skladu s člankom 71. stavkom 1. točkama (a) i (b), i to nakon ostvarenja transakcije.“
61

U konkretnom slučaju i kao što to proizlazi iz točaka 49. do 51. ove presude, mađarska tijela donošenjem članka 6. stavka 3. Zakona br. 47 predvidjela su da se potpora za dodavanje vrijednosti poljoprivrednim proizvodima poput one iz članka 28. stavka 1. točke (a) Uredbe br. 1698/2005 u odnosu na mlinove može dodijeliti isključivo za mjere namijenjene modernizaciji njihovih postojećih kapaciteta, a to u biti radi izbjegavanja poticanja tim potporama povećanja postojećih kapaciteta u tom sektoru djelatnosti.
36

Međutim, treba podsjetiti na to da, kada je Sudu podnesen zahtjev za prethodnu odluku o tarifnom razvrstavanju, njegova je uloga nacionalnom sudu razjasniti kriterije čija će provedba potonjem omogućiti da ispravno razvrsta u KN proizvode o kojima je riječ, a ne da sam provede to razvrstavanje i to osobito zato što ne raspolaže svim informacijama koje su mu u tom smislu neophodne. Stoga je nacionalni sud u svakom slučaju u boljem položaju da to učini (presuda Lecson Elektromobile, C‑12/10, EU:C:2010:823, t. 15. i navedena sudska praksa).
42

Na drugom mjestu, u mjeri u kojoj članak 3. stavak 2. točka (c) Odluke 2006/105 zabranjuje prijevoz peradi unutar zaraženog područja, dakle prijevoz koji ne obuhvaća nikakvu vrstu ukrcavanja ili iskrcavanja životinja, proizlazi da je također zabranjen a fortiori prijevoz peradi do uzgajališta koje je smješteno na tom području, kako je zamišljen u predmetnom slučaju. Nadalje, kako iznosi i Komisija, izuzeća iz članka 6. ove odluke primjenjuju se samo na prijevoze koji su izvršeni isključivo unutar zaraženog područja ili s polazištem u tom području. Ta izuzeća se ne primjenjuju na prijevoze izvršene izvan tog područja i koji imaju za odredište to područje, kao što je slučaj u glavnom postupku.
13

Članak 11. te uredbe, koji se nalazi u Glavi II. te uredbe, naslovljenoj „Određivanje zakonodavstva koje se primjenjuje“, u svojim stavcima 1. i 3. predviđa: „1. Na osobe na koje se primjenjuje ova Uredba, primjenjuje se zakonodavstvo samo jedne države članice. To se zakonodavstvo određuje u skladu s ovom glavom. [...] 3. Podložno člancima od 12. do 16.: (a) na osobu koja obavlja djelatnost kao zaposlena ili samozaposlena osoba u državi članici primjenjuje se zakonodavstvo te države članice; (b) na državnog službenika primjenjuje se zakonodavstvo države članice kojoj podliježe uprava koja ga zapošljava; (c) na osobu, koja prima davanja za nezaposlenost prema članku 65. na temelju zakonodavstva države članice boravišta, primjenjuje se zakonodavstvo te države članice; (d) na osobu pozvanu ili ponovno pozvanu u službu oružanih snaga ili na civilnu službu u državi članici primjenjuje se zakonodavstvo te države članice; (e) na ostale osobe na koje se točke od (a) do (d) ne primjenjuju, primjenjuje se zakonodavstvo države članice boravišta, ne dovodeći u pitanje ostale odredbe ove Uredbe koje joj jamče davanja prema zakonodavstvu jedne ili više država članica.“
28

U tim je okolnostima College van Beroep voor het bedrijfsleven odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeće prethodno pitanje: „Primjenjuje li se ispravno Uredba (EZ) br. 73/2009 i osobito njezini članci 34., 36. i 137. ako poljoprivredniku, prilikom korištenja prava na plaćanje koja su stečena na temelju proizvodnje koja nije vezana uz zemlju i koja su pripisana površini koju on posjeduje, nije isplaćen značajan dio njegovih prava, iako je on u dobroj vjeri, u skladu s načinom mjerenja koji je država članica primjenjivala u okviru aktiviranja prava na plaćanje na temelju članka 34. te uredbe, ali koji je Komisija potom odbila, prijavio nepromijenjenu prihvatljivu površinu hektara koje posjeduje, i to samo zato što je prihvatljiva površina određena za plaćanje manja zbog izmjene načina izračuna?“
47

Što se tiče kopija u predmemoriji, doista valja istaknuti da se, za razliku od kopija na zaslonu, one ne brišu u trenutku kad korisnik interneta završi tehnološki postupak primjenjivan za pregledavanje dotične internetske stranice, s obzirom na to da se one pohranjuju u predmemoriju za potrebe eventualnog naknadnog pregledavanja te stranice.
(2)

Što je smisao pojma „nearomatski sastojci“iz Napomena s objašnjenjem u odnosu na poglavlje 27. KN‑a i poglavlje 27. HS‑a kao i bilješku 2. poglavlja 27. HS‑a? Je li taj smisao identičan onome pojmova „nearomatski ugljikohidrati“ ili je znatno širi? Ako je on znatno širi nego što je to smisao drugog pojma, uključuje li on, međutim, masu svih sastojaka koji nisu uključeni u pojam „aromatskih sastojaka“, odnosno postoje li elementi neke tvari poput one u glavnom postupku koji nisu obuhvaćeni ni masom kategorije „aromatski sastojci“ ni one „nearomatski sastojci“?
16

Mišljenje je tog suda da međutim ne bi bilo prikladno i u skladu s načelom proporcionalnosti sprječavati sve ostale savezne zemlje da izvršavaju ovlast koju im priznaje pravo Unije, da same odluče treba li potpuno ili djelomično zabraniti neke djelatnosti igara na sreću ili je dovoljno da se one ograniče i da se u tu svrhu predvide više ili manje strogi modaliteti nadzora (vidjeti presudu Carmen Media Group, EU:C:2010:505, t. 58.) jednostavno zato što samo jedna savezna zemlja želi uvesti propise koji od toga odstupaju. U tom pogledu sud koji je uputio zahtjev pojašnjava da na temelju saveznog Ustava ni savezna država ni ostale savezne zemlje ne mogu prisiliti saveznu zemlju na to da donese određene propise u području koje spada u nadležnost saveznih zemalja.
23

Svojim prvim pitanjem do trećeg pitanja, koja treba razmotriti zajedno, sud koji je uputio zahtjev u osnovi pita treba li članak 3. stavak 1. točku (b) Uredbe br. 765/2006 tumačiti na način da nadležno nacionalno tijelo, kada odlučuje o zahtjevu za odobravanjem izuzeća koji je podnesen temeljem te odredbe, a radi omogućavanja podnošenja pravnog sredstva u svrhu osporavanja mjera ograničavanja koje je uvela Unija, raspolaže neograničenom diskrecijskom ovlasti, te u slučaju odričnog odgovora na to, koji su elementi i kriteriji koje to tijelo mora uzimati u obzir.
45

Treba podsjetiti na to da u pogledu društava njihovo sjedište u smislu članka 54. UFEU‑a služi za utvrđivanje njihove veze s pravnim poretkom jedne države članice, poput državljanstva kod fizičkih osoba. Međutim dopustiti da država članica rezidentnosti može slobodno primijeniti različit tretman samo zbog činjenice da se sjedište društva nalazi u drugoj državi članici lišilo bi članak 49. UFEU‑a njegove biti. Naime, sloboda poslovnog nastana ima za cilj zajamčiti korištenje nacionalnog tretmana u državi članici primateljici, uz zabranu svake diskriminacije na temelju sjedišta društava (vidjeti presude Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, C‑374/04, EU:C:2006:773, t. 43.; Denkavit Internationaal i Denkavit France, C‑170/05, EU:C:2006:783, t. 22. kao i Burda, C‑284/06, EU:C:2008:365, t. 77.).
51

Suprotno tvrdnjama portugalske vlade, obveza „mirovanja“, koja proizlazi iz Direktive 69/335, odnosi se kako na transakcije iz članka 4. stavka 2. te direktive tako i na one navedene u njezinom članku 4. stavku 1. Naime, u situaciji poput one o kojoj je riječ u glavnom postupku, ta obveza proizlazi iz članka 7. stavaka 1. i 2. Direktive 69/335, tumačenog u odnosu na cilj te direktive. Kao što je vidljivo iz stavka 45. ove presude, obveze koje za države članice proizlaze iz članka 7. Direktive 69/335 odnose se na sve transakcije koje potpadaju u područje primjene te direktive i, stoga, na sve transakcije iz njezinog članka 4., bez obzira na to jesu li navedene u stavku 1. ili stavku 2. toga članka.
3)

Treba li članak 7. stavak 1. Direktive 2003/88 tumačiti u smislu da je, u okviru organizacije radnog vremena, poslodavac obvezan, uzimajući u obzir zaštitu sigurnosti i zdravlja radnika, efektivno odobriti radniku dopust do kraja kalendarske godine ili, najkasnije, do isteka razdoblja do kojega se može prenijeti godišnji odmor, koje se primjenjuje na radni odnos, bez obzira na to je li radnik podnio zahtjev za dopust ili nije?“
18

Osim toga, isključujući da se to ograničenje može opravdati razlozima javnog poretka, javne sigurnosti ili javnog zdravlja, navedeni sud se pita bi li razlozi za učinkovitost poreznog nadzora mogli opravdati to ograničenje, s obzirom na to da u ovom predmetu pružatelj usluga, odnosno slovačka agencija za privremeno zapošljavanje, raspolaže podružnicom koja ima poslovni nastan u Češkoj Republici, preko koje bi porezna uprava mogla naplatiti porez. Naime, ta bi podružnica mogla zadržati odbitak, kao što je to uostalom učinila češka podružnica N‑Partnera u glavnom postupku.
20

Dakle, u presudi Massachusetts Institute of Technology (C‑431/04, EU:C:2006:291) Sud je presudio, u području lijekova za humanu primjenu, da rastvorno sredstvo, odnosno tvar koja samo po sebi nema terapeutski učinak, nije obuhvaćeno pojmom ,aktivnog sastojka' iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1768/92 od 18. lipnja 1992. o uvođenju svjedodžbe o dodatnoj zaštiti za lijekove (SL L 182, str. 1.). Ta bi presuda Suda mogla, prema sudu koji je uputio zahtjev, dovesti do ograničenja pojma ,aktivne tvari' na one koje imaju vlastiti izravni fitofarmaceutski učinak. Međutim, taj sud smatra da način djelovanja sredstva za zaštitu bilja nije nužno usporediv s onim koje rastvorno sredstvo ima u lijeku i ističe da je sredstvo za zaštitu bilja katkad neophodno za korištenje aktivne tvari.
„1.

Kad je riječ o ocjeni individualnog karaktera dizajna za koji je utvrđeno da uživa zaštitu kao neregistrirani dizajn Zajednice u smislu Uredbe [br. 6/2002], treba li ukupni dojam koji on ostavlja na upućenog korisnika, u smislu članka 6. navedene uredbe, ispitati u odnosu na to razlikuje li se on od ukupnog dojma koji proizvodi na takvog korisnika: a) svaki individualni dizajn koji je bio ranije učinjen dostupnim javnosti ili b) svaka kombinacija obilježja poznatih dizajna koja proizlazi iz više ranijih dizajna tog tipa?
28

Usluge prometa navedene u članku 2. stavku 1. točkama (a) do (c) Uredbe br. 3577/92 opisane su na način da imaju različite luke polaska i dolaska. Međutim, to nabrajanje koje započinje riječju „posebno“ nije taksativno i ne može imati učinak isključenja iz područja primjene te uredbe usluga prometa koje imaju bitne karakteristike pomorske kabotaže sadržane u gore navedenom izrazu „usluge pomorskog prometa unutar države članice“ (u tom smislu vidjeti presudu Komisija/Grčka, C‑251/04, EU:C:2007:5, t. 28. i 32.).
10

Članak 2. Zakona o porezu na energiju (Energiesteuergesetz) od 15. srpnja 2006. (u daljnjem tekstu: EnergieStG), u verziji koja je bila na snazi u 2007. i 2008. godini, a kada su nastale činjenice sporova u glavnim postupcima, određuje: „(1) Porez iznosi, 1. za 1000 1 benzina s podoznakama 2710 11 41 do 2710 11 49 [KN‑a] [...] b) s najvećim udjelom sumpora od 10 mg/kg, do 654,50 [eura] [...] (3) Iznimno od točaka 1. i 2., porez iznosi [...] [slijedi detaljan popis pet oznaka, od kojih dio ima podoznake, i znatno nižih poreznih stopa koje su za njih propisane, osobito navodeći plinsko ulje s podoznakama 2710 19 41 do 2710 19 49 KN‑a kao i loživo ulje s podoznakama 2710 19 61 do 2710 19 69 KN‑a], kada se koriste kao gorivo za ogrjev ili su za to prijavljeni. [...] (4) Proizvodi koji nisu predviđeni u stavcima 1. do 3. podliježu istom porezu kao i energenti koji su im po svojstvima i namjeni najbliži. [...]“
14

Članak 3. navedene uredbe, naslovljen „Obveze dobavljača“, predviđa: „1. Dobavljač osigurava da: (a) svaki televizor bude označen tiskanom oznakom čiji su izgled i sadržaj utvrđeni u Prilogu V.; [...] 3. Format oznake kako je određen u Prilogu V. primjenjuje se u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom: (a) za televizore koji se stavljaju na tržište od 30. studenoga 2011., oznake za televizore s razredima energetske učinkovitosti: i. A, B, C, D, E, F i G u skladu su s Prilogom V. točkom 1. ili, kada to dobavljači smatraju primjerenim, u skladu s točkom 2. tog Priloga; ii. A+ u skladu su s Prilogom V. točkom 2.; iii. A++ u skladu su s Prilogom V. točkom 3.; iv. A+++ u skladu su s Prilogom V. točkom 4.; (b) za televizore koji se stavljaju na tržište od 1. siječnja 2014. s razredima energetske učinkovitosti A+, A, B, C, D, E i F, oznake su u skladu s Prilogom V. točkom 2. ili, kada to dobavljači smatraju primjerenim, u skladu s točkom 3. tog Priloga; (c) za televizore koji se stavljaju na tržište od 1. siječnja 2017. s razredima energetske učinkovitosti A++, A+, A, B, C, D i E, oznake su u skladu s Prilogom V. točkom 3. ili, kada to dobavljači smatraju primjerenim, u skladu s točkom 4. tog Priloga; (d) za televizore koji se stavljaju na tržište od 1. siječnja 2020. s razredima energetske učinkovitosti A+++, A++, A+, A, B, C i D, oznake su u skladu s Prilogom V. točkom 4.“
(14)

Dotični proizvod su tkanine otvorene mrežaste strukture od staklenih vlakana, otvora većeg od 1,8 mm po duljini i širini i mase veće od 35 g/m2, podrijetlom iz [Narodne Republike Kine] (,dotični proizvod’), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 i ex 7019 90 99.
25

Svojim prvim pitanjem sud koji je uputio zahtjev pita treba li članak 7. stavak 1. Direktive 75/442 tumačiti u smislu da nacionalna pravna norma, poput one u glavnom postupku, koja propisuje da centri za gospodarenje otpadom koji su dobili odobrenje prije stupanja na snagu plana gospodarenja otpadom mogu, nakon stupanja na snagu tog plana, biti predmet novih odobrenja na istim zemljišnim česticama, odstupajući od pravila prema kojem nijedan centar za gospodarenje otpadom ne može dobiti odobrenje osim na lokacijama koje su za to predviđene planom gospodarenja otpadom kako to zahtijeva taj članak, predstavlja „plan gospodarenja otpadom“ u smislu te odredbe Direktive 75/442.
12

Članak 4. tog prijedloga, naslovljen „Mjesto poslovnog nastana“, u svojim stavcima 1. i 2. predviđa: „1. Za potrebe ove direktive smatra se da financijska institucija ima poslovni nastan na državnom području države članice sudionice ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta: […] (g) za svoj je račun ili za račun trećega stranka financijske transakcije s financijskim instrumentom obuhvaćene Prilogom I. Odjeljkom C Direktive 2004/39/EZ ili sa strukturiranim proizvodom izdanim na državnom području te države članice, uz iznimku instrumenata obuhvaćenih točkama 4) do 10) navedenog odjeljka o kojima se nije pregovaralo na organiziranoj platformi, odnosno djeluje u ime stranke takve transakcije. 2. Za osobu koja nije financijska institucija smatra se da ima poslovni nastan u državi članici sudionici ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta: […] (c) stranka je financijske transakcije s financijskim instrumentom obuhvaćene Prilogom I. Odjeljkom C Direktive 2004/39/EZ ili sa strukturiranim proizvodom izdanim na državnom području te države članice, uz iznimku instrumenata obuhvaćenih točkama 4) do 10) navedenog odjeljka o kojima se nije pregovaralo na organiziranoj platformi.“
29

U tim je okolnostima Finanzgericht Baden‑Württemberg odlučio prekinuti postupak i Sudu postaviti sljedeća prethodna pitanja: „1) U okolnostima kao što su one u glavnom postupku, u kojima je njemački fond za obiteljske naknade 17. listopada 2012., na temelju članka 10. stavka 1. točke (a) Uredbe br. 574/72, dodijelio i isplatio kao prijeboj naknade za uzdržavano dijete [nakon odbitka] obiteljskih naknada Švicarske Konfederacije za razdoblje od listopada 2006. do studenoga 2011., mora li se preračunavanje u eure švicarskih obiteljskih naknada [isplaćenih u] švicarskim francima izvršiti u skladu s člankom 107. stavkom 1. Uredbe br. 574/72, člankom 107. stavkom 6. Uredbe br. 574/72 ili člankom 90. Uredbe br. 987/2009 u svezi s [Odlukom H3]? 2) Ako bi se, na temelju odgovora na prvo pitanje, preračunavanje trebalo u potpunosti ili djelomično izvršiti u skladu s člankom 107. stavkom 6. Uredbe br. 574/72: u okolnostima navedenima u prvom pitanju, je li za preračunavanje odlučujući datum inozemnog davanja koje treba odbiti ili je važan datum isplate domaćeg davanja od kojega se je odbijeno inozemno davanje? 3) Ako bi se, na temelju odgovora na prvo pitanje, preračunavanje trebalo u potpunosti ili djelomično izvršiti u skladu s člankom 107. stavkom 1. Uredbe br. 574/72: u okolnostima kao što su one u glavnom postupku, kako treba utvrditi referentno razdoblje u skladu s člankom 107. stavcima 2. i 4. Uredbe br. 574/72? Je li za preračunavanje važan datum dodjeljivanja ili isplate obiteljskih davanja od strane švicarske institucije koje treba odbiti? 4) Ako bi se, na temelju odgovora na prvo pitanje, preračunavanje trebalo u potpunosti ili djelomično izvršiti u skladu s člankom 90. Uredbe br. 987/2009 u svezi s Odlukom H3 [...]: na temelju koje odredbe [točke 2., točke 3. podtočke (a) ili točke 3. podtočke (b)] Odluke H3 [...] i na koji način treba izvršiti preračunavanje obiteljskih davanja kada se nacionalnim pravom predviđa isključenje nacionalnih davanja (članak 65. stavak 1. točka 2. [Zakona o porezu na dohodak]) i kada se ta davanja dodjeljuju samo na temelju prava Unije? Je li za preračunavanje važan datum dodjeljivanja ili isplate obiteljskih davanja od strane švicarske institucije?“
4

Tarifni broj 2202 i podbrojevi 2202 10 00, 2202 90 i 2202 90 10 KN‑a glase kako slijedi: „2202 – Vode, uključujući mineralne vode i gazirane vode, s dodanim šećerom ili drugim sladilima ili aromatizirane, te ostala bezalkoholna pića, osim sokova voća ili povrća iz tarifnog broja 2009 2202 10 00 – Vode, uključujući mineralne vode i gazirane vode, s dodanim šećerom ili drugim sladilima ili aromatizirane 2202 90 – ostalo 2202 90 10 – – što ne sadrže proizvode iz tarifnih brojeva 0401 do 0404 ili masti dobivene od proizvoda iz tarifnih brojeva 0401 do 0404 – – ostale, s masenim udjelom masti, dobivene od proizvoda iz tarifnih brojeva 0401 do 0404“. [neslužbeni prijevod]
22

To razmatranje jednako vrijedi za Direktivu 2005/36. S tim u vezi, najprije je potrebno podsjetiti na to da su odredbe te direktive nedvosmislene. Isto tako, u vezi s pristupom arhitektonskoj profesiji, članak 21. stavak 1. podstavak 1. navedene direktive predviđa da države članice priznaju dokaze o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.7.1. iste direktive, priznajući im, u onome što se odnosi na pristup arhitektonskoj profesiji, jednaku valjanost kao i dokazima o formalnoj osposobljenosti koje same izdaju. Na temelju članka 21. stavka 1. podstavka 2. Direktive 2005/36, takve dokaze moraju izdati nadležna tijela država članica i treba im priložiti, gdje je to potrebno, dodatne potvrde. Prilog V. točka 5.7.1. te direktive za svaku državu članicu nabraja dokaze o formalnoj osposobljenosti, tijela koja su ovlaštena dodijeliti ih i dodatne potvrde koje omogućuju pristup arhitektonskoj profesiji. Navedeni dokazi i potvrde u skladu su s minimalnim uvjetima osposobljavanja arhitekta opisanima u članku 46. navedene direktive.