MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA

NIILOA JÄÄSKINENA

od 30. travnja 2014. ( 1 )

Predmet C‑101/13

U

protiv

Stadt Karlsruhe

(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Verwaltungsgerichtshof Baden‑Württemberg (Njemačka))

„Putovnice — Uredba br. 2252/2004 — Minimalni sigurnosni standardi za putovnice i putne isprave koje izdaju države članice — Pravni učinak upućivanja na dokument br. 9303 Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva, dio 1. (strojno čitljive putovnice) — Primarni identifikator, sekundarni identifikator i fakultativni elementi osobnih podataka — Propis države članice koji predviđa da se rođeno prezime imatelja upiše na stranicu putovnice s osobnim podacima, u polje predviđeno za primarni identifikator iako pravno nije dio prezimena dotične osobe — Upis kratice bez prijevoda u polje predviđeno za primarni identifikator“

I – Uvod

1. Zahtjev za prethodnu odluku Verwaltungsgerichtshofa Baden‑Württemberg (Njemačka), koji je podnesen Sudu, upućen je u okviru postupka između njemačkog državljanina U i Stadt Karlsruhe (Njemačka) u vezi s odlukom potonje stranke da odbije izmijeniti prikaz rođenog prezimena u njemačkoj putovnici.

2. Naime, mjerodavno njemačko zakonodavstvo predviđa da u vezi s oznakom svojeg imatelja putovnica sadrži, među ostalim, „prezime i rođeno prezime“, „imena“ i „doktorsku titulu“. Zbog toga je u ovom slučaju rođeno prezime tužitelja u glavnom postupku upisano u njegovu putovnicu pored njegovog prezimena, iako prema navodu suda a quo rođeno prezime pravno nije dio osobnog imena.

3. S tim u vezi sud koji je uputio zahtjev postavlja pitanja o tumačenju Uredbe Vijeća (EZ) br. 2252/2004 od 13. prosinca 2004. o standardima za sigurnosna obilježja i biometrijske podatke u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice ( 2 ), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 444/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. ( 3 ) (u daljnjem tekstu: Uredba br. 2252/2004). Navedena uredba upućuje na dokument br. 9303 (strojno čitljive putne isprave) Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO), konkretno na njegov dio 1. koji se odnosi na strojno čitljive putovnice (u daljnjem tekstu: dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio) ( 4 ), koji određuje načine prikaza.

4. On poziva Sud da riješi, osobito, pitanje je li se i kako rođeno prezime, koje više nije dio osobnog imena, može unijeti u putovnicu kao primarni identifikator (polje 06 putovnice), kao sekundarni identifikator (polje 07) ili kao dodatni podatak (polje 13), vodeći također računa o odredbama Povelje Europske unije o temeljnim pravima (u daljnjem tekstu: Povelja) i članku 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, koja je potpisana u Rimu 4. studenoga 1950. (u daljnjem tekstu: EKLJP).

II – Pravni okvir

A – Pravo Unije

5. Uredba br. 2252/2004 ažurira Rezoluciju predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća 17. listopada 2000., kojom su uvedeni minimalni sigurnosni standardi za putovnice. Navedena uredba namijenjena je postizanju viših i usklađenijih sigurnosnih standarda za putovnice i putne isprave radi njihove zaštite od krivotvorenja ( 5 ).

6. Uvodne izjave 8. i 9. glase: „(8) U vezi s osobnim podacima koji se trebaju obrađivati u kontekstu putovnica i putnih isprava primjenjuje se Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka. Trebalo bi osigurati da u putovnici ne budu pohranjene druge informacije koje nisu predviđene u ovoj Uredbi, njezinu prilogu ili koje nisu navedene u odgovarajućoj putnoj ispravi. (9) U skladu s načelom proporcionalnosti, potrebno je i primjereno radi ostvarenja temeljnog cilja uvođenja zajedničkih sigurnosnih standarda i interoperabilnih biometrijskih identifikatora utvrditi pravila za sve države članice kojima se provodi Konvencija o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. Ova Uredba u skladu s člankom 5. trećim stavkom Ugovora ne izlazi iz okvira onoga što je potrebno za postizanje postavljenih ciljeva.“

7. Prilog navedenoj uredbi odnosi se na utvrđivanje minimalne razine sigurnosti kojoj moraju udovoljiti putovnice i putne isprave država članica. Odredbe tog priloga odnose se u bitnome na stranicu putovnice s osobnim podacima ( 6 ). Na temelju Priloga dokumentu br. 9303 ICAO‑a, 1. dio postaje primjenjiv prema sljedećem tekstu ( 7 ): „Putovnica ili putna isprava sadržava strojno čitljivu stranicu s osobnim podacima koja je u skladu s [dokumentom br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelom], a način njihova izdavanja u skladu je sa specifikacijama za strojno čitljive putovnice navedenima u tom dokumentu.“

B – Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio

8. Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio odnosi se na strojno čitljive putovnice ( 8 ). On sadrži četiri odjeljka od kojih zadnji, Odjeljak IV., sadržava tehničke specifikacije koje se primjenjuju na takve putovnice. Odjeljak IV. predviđa u bitnome kako slijedi.

9. Prednji dio stranice s podacima strojno čitljive putovnice podijeljen je u dijelove I. do V., koji zajedno čine „područje vizualnog nadzora“, a dio VII. odgovara „strojno čitljivom dijelu“ ( 9 ). Dio II. obuhvaća određene osobne podatke ( 10 ).

10. U putovnici je „ime“ navedeno na stranici s osobnim podacima, u poljima 06 i 07 dijela II.

11. Polje 06 namijenjeno je „primarnom identifikatoru“, dok je polje 07 namijenjeno „sekundarnom identifikatoru“.

12. U polje 13 mogu se unijeti „[f]akultativni elementi osobnih podataka, npr. osobni identifikacijski broj ili otisak prstiju, prema diskreciji države izdavateljice ili tijela izdavatelja“ ( 11 ).

C – Njemačko zakonodavstvo

1. Propisi o imenu

13. Rođeno prezime („Geburtsname“), to jest prezime upisano u maticu rođenih, prezime je obaju ili jednog roditelja.

14. Prezime („Familienname“) je ili rođeno prezime ili prezime koje je dobiveno nakon promjene prezimena.

15. Naime, prezime se može promijeniti ili nakon sklapanja braka u skladu s Građanskim zakonikom (Bürgerliches Gesetzbuch, u daljnjem tekstu: BGB) ( 12 ) ili nakon zahtjeva za promjenu osobnog imena podnesenog na temelju Zakona o promjeni osobnog imena od 5. siječnja 1938. (Namensänderungsgesetz) ( 13 ). Iz odluke o upućivanju prethodnog pitanja proizlazi da bez posebne naznake rođeno prezime pravno nije više dio osobnog imena nakon promjene ( 14 ), za razliku od onog što predviđa zakonodavstvo na snazi u drugim državama članicama ( 15 ). Iz teksta prethodnih pitanja proizlazi da se ovaj predmet odnosi na ovaj potonji slučaj.

16. Valja još primijetiti da njemačko pravo zahtijeva od svake osobe da ima prezime i barem jedno ime („Vorname“), u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkom 1. Zakona o osobnom stanju od 19. veljače 2007. (Personenstandsgesetz) ( 16 ). Nadalje, plemićke titule čine dio imena na temelju ustavnog prava Weimarske Republike ( 17 ). Nasuprot tome, akademska titula, kao što je „Doktor“ nije dio osobnog imena u pravom značenju, nego je pomoćni element koji se unosi u maticu o građanskim stanjima i navodi u putovnici pored prezimena. Pravo na osobno ime zaštićeno je na temelju članka 12. BGB‑a.

2. Zakonodavstvo o putovnici

17. Iz članka 1. stavka 1. prve rečenice Zakona o putovnicama (Passgesetz) od 19. travnja 1986. ( 18 ) proizlazi da su Nijemci koji uđu u područje pokriveno tim zakonom ili izađu iz njega dužni imati sa sobom valjanu putovnicu te je koristiti za svoju identifikaciju.

18. U skladu s člankom 4. stavkom 1. drugom rečenicom Zakona o putovnicama: „putovnica, uz fotografiju imatelja, njegov potpis, podatke o tijelu koje izdaje putovnicu, danu izdavanja i posljednjem danu valjanosti, sadržava isključivo sljedeće podatke o osobi imatelja: 1. Prezime i rođeno prezime, 2. Imena, 3. Doktorska titula, 4. Redovničko ime, umjetničko ime. [...]“

19. U skladu s bilješkom 6. Priloga 11. Provedbenoj uredbi Zakona o putovnicama (Passverordnung) od 19. listopada 2007. ( 19 ), „ako postoji rođeno prezime, za njega se ostavlja najmanje jedan cijeli redak. Na početku tog retka stavlja se niz od pet znakova ‚GEB.’ ili ,geb.’“ Taj izraz, koji na njemačkom znači „rođen[a]“, nije naveden u drugim jezicima.

III – Glavni postupak, prethodna pitanja i postupak pred Sudom

20. U glavnom postupku tužitelj U zahtijeva izmjenu prikaza svojeg rođenog prezimena u svojoj njemačkoj putovnici ( 20 ). Njegovo prezime je F., a njegova su imena S. P. Ima doktorsku titulu. Njegovo rođeno prezime je E. i nije dio njegova imena. U polju označenom s „Name/Surname/Nom“ njegove putnice upisano je u dva retka sljedeće: „DR F. GEB. E.“

21. Tužitelj u glavnom postupku smatra da je navedeni prikaz njegovog osobnog imena u putovnici pogrešan i da dovodi do nesporazuma kada iz poslovnih razloga mora ići u inozemstvo. On navodi da je unošenje njegovog rođenog prezimena u putovnicu, u polje predviđeno za prezime, i to uz kraticu „GEB.“koja nije dio njegovog osobnog imena, dovelo do toga da je u svojim poslovnim odnosima s privatnim osobama i kod izdavanja viza bio oslovljavan na primjer kao „Mr. Geb E.“, „Mr. E. F.“, „DR F. GEB E.“ ili još „S. E. Dr F.“

22. Zato je tužitelj u glavnom postupku tražio izmjenu podataka u svojoj putovnici kako bi navodno pogrešan prikaz bio uklonjen i kako bi osobito osobama koje nisu Nijemci bilo nedvojbeno da se on zove „Dr F.“Međutim, on ne navodi kako bi to trebalo provesti, bi li to trebalo učiniti uklanjanjem njegovog rođenog prezimena, stvaranjem odgovarajućeg polja („Geburtsname/Birthname/Nom de naissance“) ili kojim drugim načinom. Stoga on ne zahtijeva da se upis njegovog rođenog prezimena ukloni iz putovnice, nego samo da se ukloni pogrešan prikaz u putovnici.

23. U tim je okolnostima Verwaltungsgerichtshof Baden‑Württemberg odlukom od 26. veljače 2013. koju je Sud zaprimio 28. veljače 2013. odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja: „1. Mora li na temelju Priloga [Uredbi br. 2252/2004] način izdavanja strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnicama koje izdaju države članice odgovarati svim obveznim specifikacijama koje su propisane [u dijelu 1. dokumenta br. 9303 ICAO‑a]? 2. Ako se osobno ime prema pravnom uređenju osobnog imena u državi članici sastoji od imenâ i prezimena osobe, je li država članica u skladu s Prilogom Uredbi br. 2252/2004 u vezi s odredbama točke 8.6. odjeljka IV. [dijela 1. dokumenta br. 9303 ICAO‑a] ovlaštena upisati i rođeno prezime kao primarni identifikator u polje 06 strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici? 3. Ako se osobno ime prema pravnom uređenju osobnog imena u državi članici sastoji od imenâ i prezimena osobe, je li država članica u skladu s Prilogom Uredbi br. 2252/2004 u vezi s odredbama točke 8.6. odjeljka IV. [dijela 1. dokumenta br. 9303 ICAO‑a] ovlaštena upisati i rođeno prezime kao sekundarni identifikator u polje 07 strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici? 4. U slučaju potvrdnog odgovora na drugo ili treće pitanje i uzimajući u obzir zaštitu osobnog imena prema članku 7. [Povelje] i članku 8. [EKLJP‑a], je li država članica, prema čijem se pravnom uređenju osobnog imena osobno ime sastoji od imenâ i prezimena osobe, dužna u oznaci polja strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici, u koje se upisuje rođeno prezime, staviti napomenu da je u tom polju upisano i rođeno prezime? 5. U slučaju niječnog odgovora na četvrto pitanje, je li država članica, prema čijem se pravnom uređenju osobnog imena osobno ime sastoji od imenâ i prezimena osobe i prema čijem se pravnom uređenju putovnicâ oznake podatkovnih polja na strojno čitljivoj stranici s osobnim podacima u putovnici navode također na engleskom i na francuskom jeziku, a u polje 06 iste stranice upisuje se u poseban redak rođeno prezime i prije njega kratica ‚geb.’ za ‚geboren’ (rođen), dužna navesti tu kraticu i na engleskom i na francuskom jeziku, uzimajući u obzir zaštitu osobnog imena zajamčenu člankom 7. Povelje i člankom 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda? 6. Ako se osobno ime prema pravnom uređenju osobnog imena u državi članici sastoji od imenâ i prezimena osobe, je li država članica u skladu s Prilogom Uredbi br. 2252/2004 u vezi s odredbama točke 8.6. odjeljka IV. [dijela 1. dokumenta br. 9303 ICAO‑a] ovlaštena upisati i rođeno prezime kao fakultativan osobni podatak u polje 13 strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici?“

24. Pisana očitovanja dostavili su tužitelj u glavnom postupku, njemačka vlada i Europska komisija, i svi su bili zastupljeni na raspravi od 15. siječnja 2014.

IV – Analiza

A – Uvodna razmatranja

25. Na početku zaključujem da je ime osobe konstitutivan element njezinog identiteta i njezinog privatnog života čija je zaštita zajamčena člankom 7. Povelje i člankom 8. EKLJP‑a. Naime, iako navedeni članak 8. to izričito ne navodi, osobno ime kao sredstvo osobne identifikacije i veze s obitelji odnosi se i na privatni i obiteljski život te osobe ( 21 ).

26. Stoga upotreba rođenog prezimena osobe u određenom kontekstu mora biti objektivno opravdana u skladu s člankom 8. Povelje, koji jamči temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka, što mi se čini da je ovdje slučaj, ako se pokaže nužnim za identifikaciju pojedinaca. U tom pogledu napominjem da ne postoji nijedan potpuni sustav identifikacije osoba na temelju broja socijalnog osiguranja ili osobnog identifikacijskog broja, pri čemu je rođeno prezime jedini „trajni“ element osobnog imena koji omogućuje razlikovanje osoba s istim osobnim imenima koje su rođene istog dana, u istom gradu ili čak u istoj općini.

27. Ako se radi o posebnom pitanju o tome koja se vrsta osobnih podataka može unijeti u putovnicu, Sud je imao priliku u predmetu Schwarz ( 22 ) odlučiti o valjanosti članka 1. stavka 2. Uredbe br. 2252/2004 u vezi s unošenjem biometričkih podataka u putovnicu s obzirom na odredbe Povelje.

28. Stoga u ovom slučaju nije potrebno temeljito ispitati općenitije pitanje dopušta li Povelja unošenje rođenog prezimena u putovnicu kada ono nije dio osobnog imena na temelju pravila mjerodavnog prava. Nakon što je ovo pojašnjeno, upozoravam na to da bi takav upis mogao onemogućiti cilj da se zainteresiranim osobama dopusti napuštanje njihovog prethodnog imena, i, ovisno o slučaju, povećati rizik od neizravne diskriminacije na temelju državljanstva ili etničkog podrijetla.

29. Kao drugo, u vezi sa sudskom praksom Suda, valja pojasniti da se ovaj slučaj razlikuje od određenog broja drugih nedavnih predmeta u vezi s osobnim imenima u kojima je Sud morao donijeti odluku, osobito u prekograničnim situacijama poput Garcia Avello ( 23 ), Grunkin i Paul ( 24 ), Sayn‑Wittgenstein ( 25 ) kao i Runevič-Vardyn i Wardyn ( 26 ). Ti predmeti, u kojima su se pojavila opća pitanja u vezi sa slobodnim kretanjem osoba ili građanstvom Unije, ne daju izravan odgovor na pitanja koja se postavljaju u ovom predmetu. Međutim, problemi s kojima U navodi da se suočava mogli bi se pojaviti unutar Europske unije ovisno o tome koristi li se on putovnicom kao putnom ispravom u odnosu na države članice koje nisu dio schengenskog prostora.

30. Treće, u ovom je predmetu Sud pozvan pojasniti može li se i, ovisno o slučaju, na koji način podatak koji zahtijeva njemačko zakonodavstvo, to jest rođeno prezime, unijeti u putovnicu vodeći računa o odredbama Uredbe br. 2252/2004 i dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dio na koji ona upućuje.

31. Podsjećam da se U ne protivi navođenju svojeg rođenog prezimena u putovnici, nego zahtijeva samo da podaci u putovnici budu jasni i nedvosmisleni.

32. Valja napomenuti da će Sud morati odlučiti u ovom slučaju prema dokumentu donesenom od strane međunarodne organizacije koji je postao primjenjiv unutar Unije na temelju upućivanja u Uredbi br. 2252/2004. S tim u vezi, dokumentima koje je donio ICAO, poput dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, želi se u određenoj mjeri unificirati nacionalne prakse. Kod tumačenja navedenog dokumenta treba imati na umu taj poseban kontekst.

33. U vezi s putnim ispravama valja nadalje istaknuti razliku između putovnica i osobnih iskaznica, pri čemu se na ove prve primjenjuju propisi Unije, za razliku od potonjih. Naime, iako je Vijeće donijelo rezolucije o osobnim iskaznicama i putovnicama, pravno obvezujuće odredbe donesene su samo za putovnice u okviru Uredbe br. 2252/2004. Osobne iskaznice obuhvaćene su rezolucijom iz 2006. koju su donijeli predstavnici država članica unutar Vijeća ( 27 ). Nasuprot tome, članak 1. stavak 3. druga rečenica Uredbe br. 2252/2004 izričito predviđa da se ta uredba na njih ne primjenjuje. To objašnjava razlike u prikazu rođenog prezimena koje se na razini država članica mogu uočiti u putovnicama i osobnim iskaznicama ( 28 ).

34. Naposljetku ističem da su treće i četvrto pitanje zapravo hipotetska pitanja jer se pozivaju na zakonodavne mogućnosti koje njemački zakonodavac nije prihvatio. Međutim, za sud koji je uputio zahtjev može se pokazati korisnim da dobije odgovore na ta pitanja u slučaju da mu se ukaže potreba za tumačenjem relevantnih pravila prava Unije radi usklađenog tumačenja Zakona o putovnicama. Iz tog razloga smatram da su navedena pitanja dopuštena.

B – Pravni učinak upućivanja Uredbe br. 2252/2004 na dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio

35. Prvim pitanjem sud koji je uputio zahtjev želi u biti saznati mora li u skladu s Prilogom Uredbi br. 2252/2004 djelomično strojno čitljiva stranica s osobnim podacima u putovnicama koje izdaju države članice biti u skladu s, i odgovarati, svim obveznim specifikacijama koje su propisane u dokumentu br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelu.

36. U tom pogledu sud koji je uputio zahtjev pravilno primjećuje da je cilj Uredbe br. 2252/2004 prije svega povisiti sigurnost putnih isprava u Uniji uvodeći biometričke podatke (biometrički prikaz lica i otisci prstiju). Sud koji je uputio zahtjev smatra da su, na temelju teksta priloga navedenoj uredbi, države članice dužne voditi računa o svim specifikacijama iz dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dijela.

37. Smatram da iz navedenog priloga proizlazi da strojno čitljiva stranica s osobnim podacima mora biti u skladu s dokumentom br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelom. Nadalje, način na koji se ime prikazuje od presudne je važnosti u svrhu utvrđivanja identiteta osobe, a što je glavni cilj putovnice i uvjeta sigurnosti isprave. Tu valja poštovati i aspekt usklađivanja putovnica u međunarodnim odnosima, koji je osobito važan sa stajališta sigurnosti. Tako se prezime i ime kao elementi jedinstvenog obrasca putovnice navode u različitim rezolucijama od 1981. ( 29 )

38. Doduše, točno je da na međunarodnoj razini dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, predstavlja samo preporuku koja nije prisilne naravi. Međutim, iz članka 1. stavka 1. Uredbe br. 2252/2004 u vezi s njezinim prilogom, proizlazi da je Unija prihvatila te preporuke i da ih je prenijela u sekundarno pravo u obliku pravno obvezujućih odredbi ( 30 ). Drugim riječima, zakonodavac Unije nastojao je postići viši stupanj ujednačenosti, a što je očito iz ciljeva koje uredba želi ostvariti u okviru uspostavljanja unutarnjeg tržišta i područja slobode, sigurnosti i pravde. Taj cilj ujednačenosti također se odražava u činjenici da je odabrani instrument uredba, a ne direktiva ili preporuka, na primjer.

39. Proizlazi da su specifikacije u vezi sa strojno čitljivim putovnicama koje su se nalazile u dokumentu br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelu, pravno obvezujući dio Uredbe br. 2252/2004, a time i pravila koja su obvezujuća na temelju prava Unije, iako nisu njegov dio. Takav slučaj, u kojem pravo Unije daje pravno obvezujući učinak odredbama akata međunarodnog prava ili međunarodnih ili europskih standarda, nije jedinstven ( 31 ).

40. Slijedom toga, predlažem da Sud na prvo pitanje suda koji je uputio zahtjev odgovori na način da u skladu s Prilogom Uredbi br. 2252/2004 strojno čitljiva stranica s osobnim podacima u putovnicama koje izdaju države članice mora odgovarati specifikacijama primjenjivima na temelju dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dijela.

C – Mogućnost države članice da predvidi upis rođenog prezimena u polje 06 (primarni identifikator) ili 07 (sekundarni identifikator) putovnice

41. Drugim i trećim pitanjem, koja je primjereno razmotriti zajedno, sud koji je uputio zahtjev želi saznati može li se rođeno prezime tužitelja upisati kao primarni identifikator u polje 06 stranice s osobnim podacima u putovnici (drugo pitanje) ili kao sekundarni identifikator u polje 07 (treće pitanje), u slučaju u kojem rođeno prezime nije dio zakonskog osobnog imena dotične osobe na temelju mjerodavnog nacionalnog prava.

42. Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, uspostavlja standardizirani okvir za elemente koje treba uvrstiti u putovnicu kao i oblik njihovog prikaza.

43. Osobno ime upisuje se u polja 06 i 07. Sadržaj polja 06 (primarni identifikator) ( 32 ) i polja 07 (sekundarni identifikator) ( 33 ) opisan je u navedenom dokumentu.

44. Iznijet ću razloge u tom pogledu polazeći od konkretnog primjera: u slučaju osobe koja se zove Anna Maria Eriksson, područje 06 sadržavalo bi tako prezime (Eriksson), a polje 07 imena (Anna Maria). Valja, međutim, primijetiti da navedeni dokument sadržava druge primjere koji odražavaju mnoštvo imena koja mogu postojati u 191 državi ICAO‑a i koja se moraju upisati u putovnice u skladu s uputama iz tog dokumenta ( 34 ).

45. Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, popisuje u jednoj tablici ( 35 ) podatkovne elemente za „područje vizualnog nadzora“stranice s podacima strojno čitljive putovnice. Ta tablica sadržava odredbe o imenu navedene u rubrikama „06/07/II“, „06/II“i „07/II“. Ako je moguće, ime će se podijeliti na dva dijela, i to prvi dio koji država izdavateljica određuje kao ‚primarni identifikator’ („npr. prezime, djevojačko i udano prezime, patronim“) i drugi dio koji prikazuje sve ostale sastavnice imena koje država izdavateljica smatra ‚sekundarnim identifikatorom’ („npr. imena, inicijali“). Primarni identifikator sastavljen je od prevladavajućih elemenata imena. Taj dio imena mora se upisati u polje 06. Sekundarni identifikator sastavljen je od drugih elemenata imena i mora se upisati u polje 07 ( 36 ).

46. Prema mojem mišljenju, Uredba br. 2252/2004 i dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, namijenjeni su zapravo tome da stvore određenu ujednačenost u prikazu imenâ, čiji je sustav vrlo različit od jedne do druge zemlje. Naime, bitna funkcija putovnice je da tijelima druge zemlje omogući identifikaciju stranog državljanina, iako se ona često koristi kao identifikacijska isprava i na nacionalnoj razini. Takva identifikacija može biti bitna iz više razloga, osobito u slučaju naturalizacije, imigracije ili zahtjeva za azil ( 37 ).

47. Moguće je da država članica predvidi da rođeno prezime ostane pravno dio osobnog imena, čak i nakon stjecanja drugog prezimena nakon sklapanja braka ili promjene imena. Međutim, prema mišljenju suda koji je uputio zahtjev, Savezna Republika Njemačka ne nalazi se u toj situaciji. Stoga država članica koja nije donijela odredbe u tom smislu ne može navesti rođeno prezime u polju 06 uz prezime kao ni, prema mojem mišljenju, u polje 07. Naime, iako država posjeduje određenu marginu prosudbe radi klasifikacije elemenata osobnog imena između primarnog identifikatora i sekundarnih identifikatora, ona ipak nema mogućnost predvidjeti upisivanje elemenata između primarnog identifikatora i sekundarnih identifikatora koji nisu dio osobnog imena na temelju vlastitog nacionalnog pravnog poretka. To vrijedi, ako je prikladno, i za rođeno prezime i za kraticu „GEB.“, koja se u skladu s pravilima njemačkog prava sada upisuje u polje predviđeno za primarni identifikator.

48. To tumačenje potkrjepljuju odredbe o unošenju akademskih titula i usporedivih podataka predviđenih dokumentom br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelom. Naime, jedina dopuštena iznimka je kada „prefiks ili sufiks država smatra zakonitim dijelom imena“ ( 38 ) (moje isticanje).

49. Valja dodati da Uredba br. 2252/2004 ne sprječava državu članicu da prizna više definicija osobnog imena praveći, među ostalim, razliku između imena u smislu građanskog prava i smislu upravnog prava. To bi moglo povećati marginu prosudbe u vezi s izborom primarnog identifikatora. Ne čini mi se, međutim, da je to slučaj sa Saveznom Republikom Njemačkom.

50. Tako se u vezi s poljem 06 pitanje margine prosudbe države članice u vezi s određivanjem primarnog identifikatora postavlja kod postojanja prezimena sastavljenog od više riječi tako da ono ne stane u prostor predviđen za to polje u putovnici.

51. Nadalje, navođenje djevojačkog prezimena za udane žene mora se također istaknuti u ovom kontekstu kada nacionalno zakonodavstvo dopušta zadržavanje djevojačkog prezimena i dodavanje suprugovog, čime se stvara složeno prezime, ili kada ono predviđa da se prezime udane žene, s pravnog stajališta, sastoji od njezinog djevojačkog i udanog prezimena. Nasuprot tome, taj pristup ne može opravdati upisivanje elementa koji pravno nije dio osobnog imena.

52. Što se tiče polja 07, ono je prema mojem mišljenju također predviđeno za elemente koji su dio osobnog imena, i to osobito imenâ, ili, u slučaju vrlo dugačkih prezimena, za njihove inicijale, kako je izričito navedeno u dokumentu br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelu.

53. Dodajem da je restriktivan pristup s obzirom na elemente koji se mogu upisati u polja 06 i 07 opravdan također činjenicom da se sadržaj tih dvaju polja mora prikazati u strojno čitljivom području u donjem dijelu stranice putovnice, uz uvjet transliteracije u skladu s pravilima koja su ujednačena u samom dokumentu. Čini mi se da njemačko zakonodavstvo predviđa različite sadržaje za polja 06 i 07, s jedne strane, i za strojno čitljivo područje, s druge strane, i to na način koji ne odgovara zahtjevima dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelu ( 39 ). Prijelazni zaključak

54. S obzirom na ova razmatranja, predlažem stoga na drugo i treće pitanje odgovoriti da se Prilog Uredbi br. 2252/2004 u vezi s odredbama točke 8.6. Odjeljka IV. dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dijela, treba tumačiti na način da kada pravo države članice propisuje da je osobno ime sastavljeno od imenâ i prezimena osobe, ta država članica nije ovlaštena propisati upis rođenog prezimena ni kao primarni identifikator u polje 06 niti kao sekundarni identifikator u polje 07 strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici.

55. Nakon što je ovo istaknuto, primjećujem da je četvrto pitanje sud koji je uputio zahtjev postavio samo u slučaju da se na drugo ili treće pitanje odgovori potvrdno. Budući da to nije slučaj, nije potrebno odgovoriti na navedeno pitanje.

56. Na isti način, peto pitanje sud koji je uputio zahtjev postavio je samo u slučaju da se na četvrto pitanje odgovori niječno. Budući da predlažem da se ne odgovori na četvrto pitanje, ne treba odgovoriti ni na peto pitanje.

D – Mogućnost države članice da predvidi upis rođenog prezimena u polje 13 putovnice

57. Šestim pitanjem sud koji je uputio zahtjev želi saznati može li se, kada pravo države članice propisuje da se osobno ime osobe sastoji od njezinog imena i prezimena, rođeno prezime tužitelja „kao fakultativan osobni podatak“ upisati u polje 13 stranice s osobnim podacima u putovnici. ( 40 )

58. Komisija pravilno ističe da se to prethodno pitanje mora shvatiti tako da znači da sud koji je uputio zahtjev zanima odgovor samo ako rođeno prezime nije dio punog osobnog imena dotične osobe pa se stoga ne može upisati u polje 07 kao element „sekundarnog identifikatora“ ( 41 ).

59. Iz dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dijela, proizlazi da je sadržaj polja 13 u velikom dijelu prepušten ocjeni države izdavateljice ( 42 ), pod uvjetima iz uvodnih izjava 8. i 9. Uredbe br. 2252/2004, koje ograničavaju podatke koji se mogu unijeti u putovnicu. Među primjerima navedenima u dokumentu br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelu, radi se u bitnome o podacima koji su obuhvaćeni važnim razlogom u općem interesu radi identifikacije pojedinca ( 43 ).

60. Kao i Komisija, smatram da se rođeno prezime koje nije dio punog osobnog imena, ako postoji važan razlog u općem interesu, može unijeti kao fakultativni element osobnih podataka u polje 13 stranice s osobnim podacima u putovnici, pri čemu je važno da navedeno polje mora biti označeno na više jezika.

61. Kao što sam već objasnio, s obzirom na mogućnosti promjene imena koje se nude njemačkim državljanima i u izostanku potpunog sustava identifikacije osoba, takav važan razlog u općem interesu mogao bi se sastojati od toga da se omogući korištenje bazama podataka (na primjer evidencija kreditnog statusa ili kaznena evidencija) na način da se rođeno prezime upotrijebi kao kriterij pretrage s obzirom na njegovu relativnu ustaljenost ( 44 ).

62. Međutim, vodeći računa o drugoj rečenici uvodne izjave 8. Uredbe br. 2252/2004 u vezi s interesom da se putovnica može razumjeti u cijelom svijetu, svaki upis rođenog prezimena u polje 13 morao bi poštovati formalne zahtjeve o označavanju i o višejezičnosti u skladu s dokumentom br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelom. A ovaj potonji dokument upravo zahtijeva da polja namijenjena obveznim podatkovnim elementima u području vizualnog nadzora budu označena na francuskom, engleskom ili španjolskom ( 45 ).

63. Kao što sam već istaknuo u točki 26. ovog mišljenja, unošenje rođenog prezimena u polje 13 dopušteno je ako je to opravdano na temelju članaka 7. i 8. Povelje ( 46 ). Međutim, u tom slučaju naslovom polja mora se na francuskom, engleskom ili španjolskom objasniti da navedeno polje sadrži rođeno prezime imatelja. Objašnjenje se ne može nalaziti u samom polju jer bi se mogla javiti opasnost od zablude.

64. Slijedom navedenog, predlažem na šesto prethodno pitanje odgovoriti tako da kada se rođeno prezime ne smije upisati u polja 06 i 07 putovnice, država članica ipak ima mogućnost propisati upis rođenog prezimena, kao fakultativnog osobnog podatka, u polje 13 strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici, pod uvjetom da postoji važan razlog u općem interesu i da je navedeni upis učinjen vidljivim pomoću oznake na francuskom, engleskom ili španjolskom jeziku u naslovu polja 13.

65. Podredno, valja naposljetku istaknuti da povrh stranice namijenjene osobnim podacima postoji drugo mjesto na koje bi se ti podaci mogli unijeti, ako je to opravdano. Naime, pozadina stranice s osobnim podacima ili susjedna stranica sadržava područje VI s poljem 20 predviđenim za „dodatne fakultativne podatkovne elemente“, koje je prikladno mjesto za unošenje, po potrebi, rođenog prezimena uz oznaku tog elementa na više jezika. S rođenim prezimenom bi se tada postupalo kao s „dodatnim fakultativnim podatkovnim elementom“ ( 47 ). Nijedno prethodno pitanje u ovom slučaju nije postavljeno na tu temu.

V – Zaključak

66. S obzirom na iznesena razmatranja, predlažem Sudu da na prethodna pitanja koja je postavio Verwaltungsgerichtshof Baden‑Württemberg (Njemačka) odgovori na sljedeći način: 1. Uredba Vijeća (EZ) br. 2252/2004 od 13. prosinca 2004. o standardima za sigurnosna obilježja i biometrijske podatke u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice i njezin Prilog trebaju se tumačiti na način da strojno čitljiva stranica s osobnim podacima u putovnicama koje izdaju države članice mora odgovarati specifikacijama primjenjivima na temelju dokumenta br. 9303 Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva, 1. dijela (strojno čitljive putovnice). 2. Prilog Uredbi br. 2252/2004 u vezi s odredbama točke 8.6. Odjeljka IV. dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dijela (strojno čitljive putovnice) treba tumačiti na način da: — kada pravo države članice propisuje da je osobno ime sastavljeno od imenâ i prezimena osobe, ta država članica nije ovlaštena propisati upis rođenog prezimena ni kao primarni identifikator u polje 06 niti kao sekundarni identifikator u polje 07 stranice strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici; — kada se rođeno prezime ne smije upisati u polja 06 i 07 putovnice, država članica ipak ima mogućnost propisati upis rođenog prezimena, kao fakultativnog osobnog podatka, u polje 13 strojno čitljive stranice s osobnim podacima u putovnici, pod uvjetom da postoji važan razlog u općem interesu i da je navedeni upis učinjen vidljivim pomoću oznake na francuskom, engleskom ili španjolskom jeziku u naslovu polja 13.

( 1 ) Izvorni jezik: francuski

( 2 ) SL L 385, str. 1. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 1., svezak 2., str. 242.)

( 3 ) SL L 142, str. 1. i ispravak SL L 188, str. 127. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 1., svezak 13., str. 216.)

( 4 ) Radi se o svesku I. (Putovnice sa strojno čitljivim podacima pohranjenima u optičkom formatu prepoznavanja stila brojki ili oblika pisma), šesto izdanje (2006.) navedenog dokumenta br. 9303 ICAO‑a, 1. dijela. Navedeni dokument dostupan je na internetskoj stranici te organizacije (http://www.icao.int), među ostalim, i na službenim jezicima Unije, španjolskom, engleskom i francuskom.

( 5 ) Uvodna izjava 2.

( 6 ) Prvi stavak uvoda Priloga.

( 7 ) Prvi stavak odjeljka 2. Priloga i uvodna izjava 3. br. 2252/2004. Vidjeti također zadnji stavak odjeljka 5. Priloga: „Izgled stranice s osobnim podacima u skladu je sa specifikacijama navedenima u [dokumentu br. 9303 ICAO‑a, 1. dijelom] […]“.

( 8 ) Na svojoj internetskoj stranici (www.icao.int) ICAO je definiran kao „specijalizirana institucija Ujedinjenih naroda osnovana 1944. Konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu (Konvencija iz Chicaga). Zajedno sa 191 državom potpisnicom te Konvencije i svjetskim organizacijama iz aeronautičkog sektora ICAO radi na utvrđivanu međunarodnih standarda i preporučenih praksi (Standards and Recommended Practices – SARP) koje države članice mogu potom koristiti za izradu svojih nacionalnih propisa o civilnom zrakoplovstvu.

( 9 ) Vidjeti dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točke 5.2., 6.1. i 6.2. i dodatke 1. i 2.

( 10 ) Pozadina stranice s podacima ili susjedna stranica takve putovnice predstavlja Dio VI. koji može obuhvaćati fakultativne podatkovne elemente.

( 11 ) Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točka 8.6.

( 12 ) Članak 1355. stavak 1. BGB‑a.

( 13 ) Zakon o promjeni prezimena i imena.

( 14 ) Članak 1355. stavak 4. BGB‑a. Rođeno prezime (Geburtsname) može se, međutim, promijeniti samo u slučaju posvajanja.

( 15 ) Vidjeti mišljenje nezavisnog odvjetnika F. Jacobsa u predmetu Garcia Avello (C‑148/02, EU:C:2003:311).

( 16 ) BGBl. 2007. I, str. 122.

( 17 ) Vidjeti mišljenje nezavisne odvjetnice Sharpston u predmetu Sayn‑Wittgenstein (C‑208/09, EU:C:2010:608, t. 21.).

( 18 ) BGBl. 1986. I, str. 537., kako je posljednje izmijenjen Zakonom od 30. srpnja 2009. o progonu pripremanja teških čina nasilja koji su prijetnja državi (BGBl. 2009. I, str. 2437, u daljnjem tekstu: Zakon o putovnicama).

( 19 ) BGBl. 2007 I, str. 2386., kako je posljednje izmijenjen Uredbom od 25. listopada 2010. o izmjeni Provedbene uredbe Zakona o putovnicama, Uredbe o skupljanju podataka za putovnice i Uredbe o prijenosu te drugih odredbi (BGBl. 2010. I, str. 1440.)

( 20 ) Na zahtjev suda koji je uputio zahtjev ime tužitelja anonimizirano je u tajništvu Suda tijekom pisanog dijela postupka upotrebom slova „U“. Međutim, u svrhu ovog mišljenja bit će upotrijebljene posebne kratice kako bi se bolje mogla shvatiti razlika između sadašnjeg prezimena (F.)., imenâ (S. P.) i rođenog prezimena (E.) tužitelja u glavnom postupku.

( 21 ) Vidjeti osobito presudu Sayn‑Wittgenstein (C‑208/09, EU:C:2010:806, t. 52.); ESLJP, presude Burghartz protiv Švicarske od 22. veljače 1994. (Serija A, br. 280‑B, str. 28., t. 24.) i Stjerna protiv Finske od 25. studenoga 1994. (Serija A, br. 299‑B, str. 60., t. 37.).

( 22 ) U vezi s opravdanjem vidjeti presudu Schwarz (C‑291/12, EU:C:2013:670 t. 31. et seq.).

( 23 ) Presuda Garcia Avello (C‑148/02, EU:C:2003:539).

( 24 ) Presuda Grunkin i Paul (C‑353/06, EU:C:2008:559).

( 25 ) Presuda Sayn‑Wittgenstein (C‑208/09, EU:C:2010:806).

( 26 ) Presuda Runevič-Vardyn i Wardyn (C‑391/09, EU:C:2011:291).

( 27 ) Vidjeti dokument Vijeća br. 15356/06 „Draft Resolution of the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council on common minimum security standards for Member States’ national identity cards“ (dostupan samo na engleskom na internetskoj stranici Vijeća), donesen na 2768. sjednici Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove od 4. prosinca 2006.

( 28 ) Za opsežan prikaz putnih isprava koje su dopuštene unutar Unije (osobito putovnica i osobnih iskaznica), vidjeti internetsku stranicu http://prado.consilium.europa.eu/.

( 29 ) Rezolucija predstavnika vlada država članica Europskih zajednica, koji su se sastali u okviru Vijeća 23. lipnja 1981., o uvođenju jedinstvenog obrasca putovnice u države članice Europskih zajednica (SL C 241, str. 1.) već je definirala prezime i ime kao elemente jedinstvenog obrasca za putovnicu, kao što su to učinile dopunske rezolucije od 30. lipnja 1982. (SL C 179, str. 1.), od 14. srpnja 1986. (SL C 185, str. 1.), od 10. srpnja 1995. (SL C 200, str. 1.) i od 17. listopada 2000. (SL C 310, str. 1.).

( 30 ) Vidjeti također uvodnu izjavu 3. Uredbe br. 2252/2004.

( 31 ) Vidjeti moje stajalište u predmetu McB. (C‑400/10 PPU, EU:C:2010:544, t. 40.) o vezi između uredbe i međunarodne konvencije koja je na temelju prava Unije primjenjiva u državama članicama a da one nisu njezine ugovornice. U vezi s pomorstvom, vidjeti, na primjer, Direktivu 2001/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o minimalnoj razini osposobljenosti pomoraca (SL L 136, str. 17.) koja se odnosi na Konvenciju STWC i Kodeks STWC koji je integriran samo na temelju upućivanja (vidjeti uvodne izjave 9., 11., 21. i 24.). Vidjeti također Rosas, A., „The Status in EU Law of International Agreements Concluded by EU Member States“, Fordham International Law Journal, 5(34), 2011., str. 1304. do 1345., osobito str. 1327.

( 32 ) U vezi s poljem 06: „Glavna/e sastavnica/e imena imatelja, kao što je gore opisano. U slučaju u kojem se glavne sastavnice imena imatelja (na primjer ako čine složeno ime) ne mogu upisati u potpunosti ili u istom redu, zbog prostornog ograničenja u poljima 06 i/ili 07 zbog nacionalne prakse, upisat će se najvažnija sastavnica ili sastavnice (koju određuje država ili organizacija) primarnog identifikatora“ (moje isticanje). Vidjeti dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točku 8.6.

( 33 ) U vezi s poljem 07: „Glavna/e sastavnica/e imena imatelja, kao što je gore opisano. Najvažnija sastavnica ili sastavnice sekundarnog identifikatora imatelja moraju se upisati u potpunosti, ispunjavajući cijeli okvir polja. Druge sastavnice mogu činiti inicijali, ovisno o slučaju. […]“ (moje isticanje). Vidjeti dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točku 8.6.

( 34 ) Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točke 12.10.2. do 12.10.4. i dodatak 5. Pored imena čiju je strukturu lako shvatiti s europskog stajališta („Anna Maria Eriksson“upisuje se u putovnicu kao „ERIKSSON, ANNA MARIA“), u točkama 12.10.2 do 12.10.4 navode se također manje uobičajeni primjeri, s europskog stajališta, kao što je ime bez sekundarnog identifikatora („Arkfreith“, upisuje se u putovnicu kao „ARKFREITH“), ime s vrlo dugim sekundarnim identifikatorom („Nilavadhanananda Chayapa Dejthamrong Krasuang“, navodi se u putovnici kao „NILAVADHANANANDA, CHAYAPA DEJTHAMRONG KRASUANG“) ili pak ime s vrlo dugim primarnim identifikatorom („Dingo Potoroo Bennelong Wooloomooloo Warrandyte Warnambool“, upisuje se u putovnicu kao „BENNELONG WOOLOOMOOLOO WARRANDYTE WARNAMBOOL, DINGO POTOROO“). U vezi sa zadnjim dvama primjerima, smatram da postoji opasnost da se kratica uzeta iz izvornog jezika, ako bi se pojavila u sredini tih imena, pogrešno razumije u određenim situacijama.

( 35 ) Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točka 8.6.

( 36 ) Međutim, država može po volji koristiti polja 06 i 07 kao jedinstveno polje.

( 37 ) Nedostatak preciznosti sredstava za identifikaciju može dovesti do pravne nesigurnosti koja može utjecati na prava pojedinaca. Na primjer, u Finskoj je naturalizacija nemoguća ako identitet podnositelja zahtjeva nije siguran. To je slučaj kada postoji proturječnost između relevantnih isprava poput rodnog lista i putovnice ili drugih predočenih putnih isprava, osim ako postoje isprave kojima se može objasniti nedosljednost ili ako problem proizlazi iz razlika u načinu pisanja ili poteškoća u transliteraciji sa stranog jezika.

( 38 ) Vidjeti dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točku 11.3.: „Preporučuje se da se prefiksi i sufiksi, uključujući titule, profesionalne i akademske kvalifikacije, počasti, nagrade ili nasljedni status ne unose u [područje vizualnog nadzora]. Međutim, ako država izdavateljica prefiks ili sufiks smatra zakonitim dijelom imena, on se može upisati u [područje vizualnog nadzora]. [...]“.

( 39 ) Vidjeti članak 4. stavke 1. i 2. Zakona o putovnicama.

( 40 ) Sadržaj polja 13. formuliran je na sljedeći način: „Fakultativan osobni podatak, na primjer osobni identifikacijski broj ili otisak prsta, po diskrecijskoj ocjeni države izdavateljice ili tijela izdavatelja. […]“. Vidjeti dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točku 8.6.

( 41 ) Njemačka vlada smatra da je to pitanje hipotetsko jer upis rođenog prezimena u polje 13 stranice s osobnim podacima nije propisan nacionalnim pravom. Međutim, kao što sam gore naveo, odgovor na to pitanje može biti koristan za sud koji je uputio zahtjev radi usklađenog tumačenja nacionalnih propisa.

( 42 ) Naveo sam primjer korištenja takve mogućnosti u državi članici u svojem mišljenju u predmetu Runevič-Vardyn i Wardyn (C‑391/09, EU:C:2010:784, bilješka 52.).

( 43 ) Presude Schwarz (EU:C:2013:670) i Runevič-Vardyn i Wardyn (EU:C:2011:291, t. 91.).

( 44 ) Vidjeti točku 14. ovog mišljenja.

( 45 ) Vidjeti dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točku 8.4.

( 46 ) Presuda Schwarz (EU:C:2013:670, t. 31. et seq.).

( 47 ) Dokument br. 9303 ICAO‑a, 1. dio, Odjeljak IV., točka 5.2.: „Pozadina stranice s podacima [strojno čitljive putovnice] ili susjedna stranica; Dio VI ‐ Fakultativni podatkovni elementi“ i dodatak 1. Odjeljku V., shema 1.