44

U tim je okolnostima Specializiran nakazatelen sad (Specijalizirani kazneni sud, Bugarska) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja: „1. Je li nacionalni zakon u skladu s obvezom države članice da predvidi djelotvoran kazneni progon kaznenih djela carinskih službenika, kada taj zakon predviđa obustavu kaznenog postupka koji se protiv carinskih službenika vodio zbog sudjelovanja u zločinačkom udruženju s ciljem počinjenja kaznenih djela korupcije (primanje novca kao mita radi propuštanja provedbe carinskog nadzora), i za konkretno podmićivanje i zbog prikrivanja novca primljenog kao mito, u sljedećim okolnostima, a da sud nije ispitao temelje iznesenih optužbi: (a) protekle su dvije godine od podizanja optužbe; (b) [okrivljenik] je podnio zahtjev za obustavu prethodnog [dijela postupka]; (c) sud je državnom odvjetniku zadao rok od tri mjeseca za okončanje prethodnog [dijela] postupka; (d) državni je odvjetnik u tom razdoblju počinio ‚bitne povrede postupka’ (to jest, nepravilna dostava detaljnog optužnog prijedloga, izostanak dostave dokumenata istrage i proturječna optužnica); (e) sud je državnom odvjetniku zadao novi rok od jednog mjeseca da ispravi te ‚bitne povrede postupka’; (f) državni odvjetnik u tom roku nije ispravio te ‚bitne povrede postupka’, pri čemu je počinjenje tih povreda u prvom tromjesečnom roku i njihovo neuspješno otklanjanje u drugom jednomjesečnom roku pripisivo državnom odvjetniku (činjenica da nije ispravio proturječja u optužnici i da nije poduzeo djelotvorne radnje tijekom većeg dijela razdoblja unutar tih rokova), ali i obrani (činjenica da nisu surađivali, kad je to bilo potrebno, prilikom dostave optužbe i dokumenata istrage, [okrivljenici] zbog boravka u bolnici, a odvjetnici zbog drugih poslovnih obaveza) i (g) okrivljenik je stekao subjektivno pravo na obustavu kaznenog postupka jer u zadanim rokovima nisu otklonjene ‚bitne povrede postupka’? 2. U slučaju niječnog odgovora [na prvo pitanje], koji dio gore navedenog propisa nacionalni sud ne smije primijeniti kako bi zajamčio učinkovitu primjenu prava Unije: (a) obustavu kaznenog postupka po isteku roka od mjesec dana, (b) kvalifikaciju gore navedenih nedostataka kao ‚bitnih povreda postupka’ ili (c) zaštitu subjektivnog prava o kojem je riječ u [prvom pitanju], točki (g) ako postoji mogućnost da se ta povreda učinkovito otkloni u okviru raspravnog [dijela postupka]? (a) Treba li odluku o neprimjeni nacionalnog pravnog pravila koje se odnosi na obustavu kaznenog postupka uvjetovati time: i. da se državnom odvjetniku dodijeli dodatni rok za otklanjanje ‚bitnih povreda postupka’ jednako dug kao i rok tijekom kojeg ih objektivno nije mogao ispraviti zbog prepreka za koje je odgovorna obrana? ii. da sud u slučaju iz točke i. utvrdi da te prepreke proizlaze iz ‚zlouporabe prava’? iii. da, ako je odgovor na [drugo pitanje, točku (a), podtočku i.] niječan, sud utvrdi da nacionalno pravo pruža dostatna jamstva da se [prethodni postupak] završi u razumnom roku? (b) Je li odluka o neprimjeni nacionalne kvalifikacije gore navedenih nedostataka kao ‚bitnih povreda postupka’ u skladu s pravom Unije, i posebno: i. Je li odgovarajuće zajamčeno pravo na pružanje detaljnih informacija o optužbi obrani, koje je predviđeno člankom 6. stavkom 3. Direktive [2012/13]: – ako su te informacije pružene nakon stvarnog podnošenja optužnice sudu, ali prije ispitivanja iste od strane suda, a obrani su prethodno, prije podnošenja optužnice sudu, pružene potpune informacije o bitnim elementima optužbe (u odnosu na M. Hristova)? – u slučaju potvrdnog odgovora na drugo pitanje točku (b) podtočku i. prvu alineju, ako su te informacije pružene nakon stvarnog podnošenja optužnice sudu, ali prije nego što ju je sud ispitao, a obrani su prethodno, prije podnošenja optužnice sudu, pružene djelomične informacije o bitnim elementima optužbe, pri čemu je nepotpunost tih pruženih informacija rezultat prepreka koje je uzrokovala obrana (u odnosu na N. Koleva i S. Kostadinova)? – ako te informacije sadržavaju proturječja u pogledu konkretnog očitovanja koje čini obilježje primanja mita (odnosno jednom prilikom navedeno je da je jedan drugi od [okrivljenika] izričito zahtijevao mito, a da je M. Hristov izrazom lica izrazio nezadovoljstvo kada je osoba podvrgnuta carinskom nadzoru ponudila prenizak iznos novca, a zatim je navedeno da je M. Hristov riječima konkretno zahtijevao mito)? ii. Je li pravo iz članka 7. stavka 3. Direktive [2012/13] koje se odnosi na pristup obrane spisu predmeta ‚najkasnije prilikom podnošenja optužnice sudu na razmatranje’ odgovarajuće zajamčeno ako je obrana dobila pristup glavnom dijelu dokumenata prije toga te joj je pružena mogućnost uvida u dokumente, ali je nije iskoristila jer je bila spriječena (bolest, poslovne obveze), i jer se pozvala na nacionalno pravo na temelju kojeg je propisano da se poziv na uvid u dokumente mora uručiti najmanje tri dana ranije? Je li nužno pružiti joj drugu mogućnost za uvid, nakon što su razlozi spriječenosti nestali, uz prethodnu obavijest od najmanje tri dana? Je li nužno ispitati jesu li te prepreke stvarno postojale ili je riječ o zlouporabi prava? iii. Ima li zakonski uvjet ‚najkasnije prilikom podnošenja optužnice sudu na razmatranje’ koji se predviđa člankom 6. stavkom 3. i člankom 7. stavkom 3. Direktive [2012/13] isto značenje u objema navedenim odredbama? Što znači taj uvjet: prije stvarnog dostavljanja optužnice sudu, odnosno najkasnije istovremeno s njezinim dostavljanjem sudu, odnosno nakon njezina dostavljanja sudu, ali prije nego što je sud poduzeo mjere radi ispitivanja optužnice? iv. Ima li zakonski zahtjev pružanja informacija o optužbi i davanja pristupa spisu predmeta da bi se zajamčilo ‚djelotvorno ostvarivanje prava na obranu’ i ‚pravičnost postupka’ u skladu s člankom 6. stavkom 1. i člankom 7. stavcima 2. i 3. Direktive [2012/13] isto značenje u objema navedenim odredbama? Poštuje li se ta obveza: – ako su obrani pružene detaljne informacije o optužbi nakon dostavljanja optužnice sudu, ali prije nego što su poduzete mjere za ispitivanje osnovanosti optužbe, ako je zadan razuman rok za pripremu obrane i ako su informacije o optužbi pružene prije toga djelomične i nepotpune? – ako je obrani omogućen pristup svim dokumentima nakon podnošenja optužnice sudu, ali prije poduzimanja mjera za ispitivanje osnovanosti optužbe i ako je dodijeljen razuman rok za pripremu obrane, kad je obrani prije toga omogućen uvid u većinu dokumenata predmeta? – ako je sud poduzeo mjere kako bi obrani zajamčio da će sva očitovanja koja podnese nakon detaljnog proučavanja optužbe i cijelog spisa predmeta imati isti učinak kao da su ta očitovanja iznesena državnom odvjetniku prije podnošenja optužnice sudu? v. Jesu li ‚pravičnost postupka’, utvrđena u članku 6. stavcima 1. i 4. Direktive [2012/13], i ‚djelotvorno ostvarivanje prava na obranu’, iz članka 6. stavka 1. [te] direktive, zajamčeni ako sud odluči pokrenuti [raspravni dio] postupka na temelju konačne optužbe koja sadržava proturječje koje se odnosi na usmeno očitovanje koje čini obilježje mita, ali zatim dopušta državnom odvjetniku da ispravi to proturječje i omogućuje strankama da u cijelosti ostvare prava kojima bi raspolagale da optužnica predana sudu ne sadržava takvo proturječje? vi. Je li pravo na pristup odvjetniku iz članka 3. stavka 1. Direktive [2013/48] dostatno zajamčeno ako se odvjetniku pružila prilika da pristupi tijekom prethodnog dijela [postupka] radi primanja dostave optužnog prijedloga i potpuni uvid u sve spise predmeta, ali se on nije pojavio zbog poslovnih obveza, pozivajući se na nacionalni zakon kojim se predviđa da mu je poziv na uvid potrebno uručiti najmanje tri dana ranije? Je li mu nužno odobriti novi rok nakon što su te obveze prestale, uz prethodnu obavijest od najmanje tri dana? Je li nužno ispitati jesu li razlozi za nedolazak opravdani ili je riječ o zlouporabi prava? vii. Utječe li povreda prava na pristup odvjetniku iz članka 3. stavka 1. Direktive 2013/48 tijekom prethodnog dijela [postupka] na ‚praktično i učinkovito ostvarenje prava obrane’ ako je sud nakon podnošenja optužnice pružio odvjetniku cjelovit pristup konačnoj i detaljnoj optužbi i svim spisima predmeta te je nadalje poduzeo mjere kako bi mu zajamčio da će sva njegova očitovanja podnesena nakon detaljnog proučavanja optužbe i svih spisa predmeta imati isti učinak kao da su ta očitovanja iznesena pred državnim odvjetnikom prije podnošenja optužnice sudu? (c) Je li subjektivno pravo [okrivljenika] na obustavu postupka (prema gore navedenim uvjetima) u skladu s pravom Unije neovisno o činjenici da sud može mjerama poduzetima tijekom raspravnog [dijela postupka] u potpunosti otkloniti štetni učinak toga što državni odvjetnik nije u cijelosti ispravio ‚bitne povrede postupka’, na način da pravna situacija [okrivljenika] bude naposljetku istovjetna onoj situaciji u kojoj bi bio da se ta povreda otklonila u zadanom roku? 3. Može li se primijeniti povoljniji nacionalni sustav koji se odnosi na pravo [okrivljenika] da se njegov slučaj ispita u razumnom roku, pravo na informiranje i pravo na pristup odvjetniku ako bi ta prava, u kombinaciji s ostalim okolnostima (postupak opisan u prvom pitanju), dovela do obustave kaznenog postupka? 4. Treba li članak 3. stavak 1. Direktive [2013/48] tumačiti na način da se njime nacionalnom sudu daje ovlast isključiti iz raspravnog [dijela postupka] odvjetnika koji zastupa dva [okrivljenika] ako se jedan od njih očitovao o činjenicama koje utječu na interese drugoga koji nije podnio nikakvo očitovanje? U slučaju potvrdnog odgovora, bi li sud jamčio pravo na pristup odvjetniku iz članka 3. stavka 1. Direktive [2013/48] ako bi, nakon što je odvjetniku koji je branio dva [okrivljenika] sa suprotnim interesima dopustio sudjelovanje u raspravnom [dijelu postupka], svakome od tih [okrivljenika] dodijelio nove različite odvjetnike po službenoj dužnosti?”