57

U tim je okolnostima Raad van State (Državno vijeće) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja: „1. Je li određena aktivnost, koja nije obuhvaćena pojmom ‚projekt’ u smislu članka 1. stavka 2. točke (a) Direktive [o procjeni učinaka na okoliš], s obzirom na to da ne predstavlja fizički zahvat u prirodno okruženje, projekt u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima ako se radi o aktivnosti koja bi mogla imati značajan utjecaj na područje Natura 2000? 2. Ako se pretpostavi da upotreba gnojiva na zemlji ili ispod njezine površine predstavlja projekt: treba li – ako se ta upotreba provodila zakonito prije nego je članak 6. stavak 3. [Direktive o staništima] postao primjenjiv na određeno područje Natura 2000, i još uvijek se stvarno provodi – smatrati da se radi o jednom te istom projektu, čak i ako se gnojenje ne provodi uvijek na istim česticama zemljišta, u istim količinama i prema istim tehnikama? Je li za utvrđivanje radi li se o jednom te istom projektu relevantno da se taloženje dušika kroz upotrebu gnojiva na zemlji ili ispod njezine površine nije povećalo nakon što je članak 6. stavak 3. Direktive o staništima postao primjenjiv na područje Natura 2000? 3. Je li članku 6. stavku 3. Direktive o staništima protivan […] propis čiji je cilj izuzeti od obveze ishođenja dozvole određenu aktivnost koja je neraskidivo povezana s određenim projektom i treba je također smatrati projektom kao što je, primjerice, ispaša stoke od strane mljekarskog poduzeća, zbog čega za tu aktivnost nije potrebno nikakvo pojedinačno odobrenje, ako se pretpostavlja da su učinci te aktivnosti koja je dopuštena bez odobrenja procijenjeni prihvatljivim prije usvajanja toga propisa […]? 3.a) Je li članku 6. stavku 3. Direktive o staništima protivan […] propis čiji je cilj određenu kategoriju projekata, kao što je to upotreba gnojiva […], izuzeti od obveze ishođenja dozvole te je dopustiti bez pojedinačnog odobrenja ako se pretpostavlja da su učinci te aktivnosti koja je dopuštena bez odobrenja procijenjeni prihvatljivim prije usvajanja toga propisa […]? 4. Ispunjava li procjena prihvatljivosti na kojoj se temelji izuzeće od obveze ishođenja dozvole za ispašu stoke i upotrebu gnojiva […], u kojoj se na temelju stvarnog i očekivanog obujma i intenziteta tih aktivnosti došlo do zaključka da se u prosjeku može isključiti povećanje taloženja dušika zbog tih aktivnosti, zahtjeve iz članka 6. stavka 3. Direktive o staništima? 4.a) Je li s tim u vezi važno da je izuzeće od obveze ishođenja dozvole povezano s [PAS‑om] koji se temelji na pretpostavci smanjenja kumulativnog taloženja dušika na prirodne vrijednosti osjetljive na dušik u područjima Natura 2000 i da se stanje s taloženjem dušika u područjima Natura 2000 godišnje nadzire u okviru Programma Aanpak Stikstof 2015‑2021, prema kojem se, ako je smanjenje manje povoljno nego što se pretpostavljalo u procjeni prihvatljivosti, prema potrebi provodi prilagodba? 5. Mogu li procjenom prihvatljivosti u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima izrađenom za program kao što je to [PAS] biti obuhvaćeni pozitivni učinci mjera očuvanja i odgovarajućih koraka za postojeća područja prirodnih staništa i staništa vrsta, koje su donesene u vezi s obvezama koje proizlaze iz članka 6. stavka 1. i 2. te direktive? 5.a) Ako je odgovor na peto pitanje potvrdan: mogu li pozitivni učinci mjera očuvanja i odgovarajućih koraka biti obuhvaćeni procjenom prihvatljivosti za određeni program ako se te mjere u trenutku procjene prihvatljivosti još ne provode i njihov pozitivan utjecaj još nije nastupio? Je li – ako se pretpostavlja da procjena prihvatljivosti sadržava konačna utvrđenja o učincima navedenih mjera koja se zasnivaju na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama – s tim u vezi važno da se provedba i rezultati tih mjera nadziru i da se – ako proizađe da su učinci manje povoljni nego što se pretpostavljalo u procjeni prihvatljivosti – prema potrebi provodi prilagodba? 6. Treba li pozitivne učinke samostalnog smanjenja taloženja dušika koji se mogu pojaviti u vrijeme trajanja [PAS‑a] obuhvatiti procjenom prihvatljivosti u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima? Je li – ako se pretpostavlja da procjena prihvatljivosti sadržava konačna utvrđenja o učincima navedenih mjera koja se zasnivaju na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama – s tim u vezi važno da se samostalno smanjenje taloženja dušika nadzire i da se – ako proizađe da je smanjenje nepovoljnije nego što se pretpostavljalo u procjeni prihvatljivosti – prema potrebi provodi prilagodba? 7. Treba li mjere sanacije koje se provode u okviru programa kao što je to [PAS] kojima se sprječavaju štetni učinci određenog čimbenika opterećenja za okoliš, kao što je taloženje dušika, na postojeća područja prirodnih staništa ili staništa vrsta smatrati zaštitnim mjerama u smislu točke 28. presude [od 15. svibnja 2014., Briels i dr. (C‑521/12, EU:C:2014:330)], koje se mogu obuhvatiti procjenom prihvatljivosti u smislu članka 6. stavka 3. Direktive [o staništima]? 7.a) Ako je odgovor na sedmo pitanje potvrdan: mogu li se pozitivni učinci zaštitnih mjera, koje se mogu obuhvatiti procjenom prihvatljivosti, uzeti u obzir ako u vrijeme procjene prihvatljivosti navedene mjere još nisu provedene i njihov pozitivan utjecaj još nije nastupio? Je li – ako se pretpostavlja da procjena prihvatljivosti sadržava konačna utvrđenja o učincima navedenih mjera koja se zasnivaju na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama – s tim u vezi važno da se provedba i rezultati tih mjera nadziru i da se – ako proizađe da su učinci manje povoljni nego što se pretpostavljalo u procjeni prihvatljivosti – prema potrebi provodi prilagodba? 8. Je li ovlast nametanja obveza u smislu članka 2.4. [Wnb‑a], koju nadležno tijelo primjenjuje kada je to potrebno u cilju očuvanja određenog područja Natura 2000, s obzirom na ispašu stoke i upotrebu gnojiva, odgovarajući instrument prevencije za provedbu članka 6. stavka 2. Direktive o staništima?”