(t. 24., 25. i 41. do 43.)

Presuda o preispitivanju u predmetu u kojem zainteresirana osoba nije bila stranka niti na koju se odluka uprave koja je bila predmet spora neposredno odnosila ne može se smatrati novom i bitnom činjenicom koja omogućava novo preispitivanje situacije zainteresirane osobe nakon rokova za podnošenje žalbe protiv te odluke iz Pravilnika o osoblju. Naime, pravni učinci presude donesene u okviru spora za poništenje akta, osim stranaka, tiču se samo osoba na koje se poništeni akt neposredno odnosi, s obzirom na to da takva presuda može predstavljati novu činjenicu samo u odnosu na te osobe.

Dopis koji je dužnosnik poslao svojem načelniku odjela nije zahtjev u smislu članka 90. stavka 1. Pravilnika o osoblju, s obzirom na to da potonji nema svojstvo tijela za imenovanje. Posljedično, neodgovaranje na dopis u roku od četiri mjeseca ne može se izjednačiti s implicitnom odlukom o odbijanju zahtjeva na temelju koje počinju teći žalbeni rokovi iz Pravilnika o osoblju.

Obračunska isprava o mirovini prema svojoj naravi i svrsi nije akt kojim se nanosi šteta jer ona samo u novčanom smislu odražava učinak prethodnih pravnih odluka koje se odnose na dužnosnikovu situaciju. Ako je istina da se obračunske isprave o mirovini uobičajeno smatraju aktima kojima se nanosi šteta jer prikazuju da su dužnosnikova novčana prava oštećena, akt kojim se nanosi šteta zapravo je odluka tijela za imenovanje o smanjenju ili prestanku isplate koju je dužnosnik sve do tada primao i koja je bila navedena u obračunskim ispravama za isplatu plaće.

Ipak, obračunska isprava o mirovini i dalje je iznimno bitna za utvrđivanje dužnosnikovih postupovnih prava, kako su utvrđena u Pravilniku o osoblju. Posebno dostavljanje dužnosniku obračunske isprave o mirovini ispunjava dvostruku funkciju, informiranja o odluci koju je donijelo to tijelo i funkciju koja se odnosi na rokove, tako da dostavom počinje teći rok za pobijanje te odluke, pod uvjetom da je iz obračunske isprave razvidno postojanje i opseg odluke navedenog tijela.

Naime, svaki uobičajeno pažljiv dužnosnik dužan je poznavati Pravilnik o osoblju, a osobito pravila koja uređuju njegovu plaću. Usto, uobičajena pažnja koja se može očekivati od dužnosnika ocjenjuje se s obzirom na njegovo obrazovanje, razred i radno iskustvo. Tako se dužnosnik iz razreda AST 8 koji ima dugotrajno radno iskustvo u instituciji, iako on u okviru svojih dužnosti ne mora primjenjivati pravila iz Pravilnika o osoblju, ne može valjano pozivati na to da njegova obračunska isprava o mirovini, iz koje je razvidno da je odlukom odbijen prijenos dana godišnjeg odmora, nije jasna jer na njoj nisu navedeni točan broj dana odmora, dotično razdoblje i načini izračuna isplaćenog iznosa, s obzirom na to da je nakon primitka navedene isprave mogao zaključiti da svi njegovi dani godišnjeg odmora nisu bili preneseni. U svakom je slučaju mogao, kao pažljiv dužnosnik, pitati svoju upravu je li u iznos koji je isplaćen na temelju kompenzacije uzet u obzir zatraženi prijenos.

(t. 29., 30., 32., 33. i 36.)

Prvostupanjski sud: presuda od 27. listopada 1994., Benzler/Komisija, T-536/93, EU:T:1994:264, t. 15.

Službenički sud: presude od 28. lipnja 2006., Grünheid/Komisija, F-101/05, EU:F:2006:58, t. 42. i od 23. travnja 2008., Pickering/Komisija, F-103/05, EU:F:2008:45, t. 72. te rješenje od 20. ožujka 2014., Michel/Komisija, EU:F:2014:40, t. 53. i 58. i navedena sudska praksa