DOPUNSKO MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA

MACIEJA SZPUNARA

od 6. veljače 2018. ( 1 )

Predmet C‑163/16

Christian Louboutin,

Christian Louboutin SAS

protiv

Van Haren Schoenen BV

(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio rechtbank Den Haag (Sud u Haagu, Nizozemska))

„Ponovno otvaranje usmenog dijela postupka – Zahtjev za prethodnu odluku – Žigovi – Odbijanje registracije ili proglašavanje žiga ništavim – Oblik – Pojam – Trodimenzionalna obilježja proizvoda – Boja”

I. Uvod

1. U ovom predmetu rechtbank Den Haag (Sud u Haagu, Nizozemska) poziva Sud da odluči o tumačenju članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95/EZ ( 2 ).

2. Dana 28. veljače 2017. Sud je odlučio dodijeliti predmet devetom vijeću. Rasprava je održana 6. travnja 2017. Dana 22. lipnja 2017. iznio sam svoje prvo mišljenje u ovom predmetu.

3. Deveto vijeće je 13. rujna 2017. odlučilo na temelju članka 60. stavka 3. Poslovnika Suda vratiti predmet Sudu radi njegova upućivanja brojnijem sastavu. Slijedom toga Sud je uputio predmet velikom vijeću.

4. Svojim rješenjem od 12. listopada 2017., Louboutin i Christian Louboutin (C‑163/16, neobjavljeno, EU:C:2017:765), Sud je odlučio ponovno otvoriti usmeni dio postupka i pozvao je zainteresirane osobe na sudjelovanje na novoj raspravi.

II. Pravni okvir

A. Pravo Unije

5. Članak 3. Direktive 2008/95, naslovljen „Razlozi za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim”, u stavku 1. točki (b) i točki (e) podtočki iii. određuje: „1. Neće se registrirati ili, ako su registrirani, mogu se proglasiti ništavim: […] (b) znakovi koji nemaju razlikovni karakter; […] (e) znakovi koji se sastoje isključivo od: […] iii. oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost; […]”

B. Beneluška konvencija

6. U Nizozemskoj je pravo o žigu uređeno Beneluškom konvencijom o intelektualnom vlasništvu (žigovi i dizajni), koju su u Haagu 25. veljače 2005. potpisale Kraljevina Belgija, Veliko Vojvodstvo Luksemburg i Kraljevina Nizozemska (u daljnjem tekstu: Beneluška konvencija).

7. Člankom 2.1. Beneluške konvencije, naslovljenim „Znakovi od kojih se može sastojati žig Beneluksa”, među ostalim, određuje se: „[m]eđutim, žigom se ne mogu smatrati znakovi koji se sastoje isključivo od oblika koji proizlazi iz same vrste proizvoda, koji proizvodima daje bitnu vrijednost ili koji je potreban za postizanje nekog tehničkog rezultata.”

III. Postupak pred Sudom

8. Kao odgovor na poziv upućen zainteresiranim osobama iz članka 23. Statuta Suda Europske unije, Christian Louboutin i društvo Louboutin SAS (u daljnjem tekstu zajedno: Louboutin), Van Haren Schoenen BV (u daljnjem tekstu: Van Haren), njemačka, francuska i vlada Ujedinjene Kraljevine kao i Europska komisija, podnijeli su svoja očitovanja na raspravi održanoj 14. studenoga 2017. ( 3 ) U ovom su stadiju postupka zainteresirane osobe imale drugu mogućnost podnijeti svoja usmena očitovanja o prethodnom pitanju koje glasi kako slijedi: „[o]graničava li se pojam ‚oblik’ u smislu članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive [2008/95] na trodimenzionalna obilježja proizvoda kao što su njegovi obrisi, dimenzije i obujam (izraženi u tri dimenzije) ili su tom odredbom obuhvaćena i druga obilježja proizvoda koja nisu trodimenzionalna kao što je njegova boja?”

IV. Analiza

A. Podsjetnik o tumačenju predloženom u mojem prvom mišljenju i predmet ovog mišljenja

9. U svojem prvom mišljenju proveo sam analizu koja me je navela na zaključak da se na znak u kojemu se spajaju boja i oblik može odnositi zabrana iz članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 ( 4 ).

10. Shodno tomu predložio sam Sudu da na prethodno pitanje suda koji je uputio zahtjev odgovori da članak 3. stavak 1. točku (e) podtočku iii. Direktive 2008/95 treba tumačiti na način da se ta odredba može primijeniti na znak koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita određene boje.

11. U točkama 28. do 41. svojeg prvog mišljenja podredno sam iznio svoja razmišljanja o kvalifikaciji spornog žiga. Zaključio sam da sporni žig valja izjednačiti sa znakom koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita boje povezane s tim oblikom, a ne sa žigom koji se sastoji od boje kao takve.

12. Međutim, kao što sam već upozorio u točki 31. svojeg prvog mišljenja, smatram da kvalifikacija spornog žiga čini ocjenu činjenica, koju je u ovom slučaju dužan provesti sud koji je uputio zahtjev.

13. Isto vrijedi u pogledu odgovora koji treba dati na pitanje daje li crvena boja potplate bitnu vrijednost proizvodu. Čini mi se da je stajalište suda koji je uputio zahtjev jasno u vezi s tim pitanjem i da on polazi od pretpostavke prema kojoj na to pitanje valja odgovoriti potvrdno.

14. No, u točkama 70. do 72. svojeg prvog mišljenja naveo sam u prijedlogu odgovora na prethodno pitanje da se analiza u svrhu utvrđivanja radi li se o obliku koji proizvodu daje bitnu vrijednost u smislu članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 i, stoga, primjenjuje li se ta odredba u ovom slučaju, odnosi isključivo na intrinsičnu vrijednost oblika te pritom ne treba uzimati u obzir privlačnost proizvoda koja proizlazi iz ugleda tog žiga ili njegova nositelja. Polazeći od te pretpostavke, drugi dio svojeg prijedloga odgovora na prethodno pitanje sastavio sam kako slijedi: „[p]ojam oblika koji proizvodu ‚daje bitnu vrijednost’ u smislu te odredbe odnosi se isključivo na intrinsičnu vrijednost oblika te se njime ne dopušta uzimanje u obzir ugleda žiga ili njegova nositelja.”

15. U ovom ću mišljenju obraditi elemente iznesene na raspravi od 14. studenoga 2017., tako da će analiza iz mojeg prvog mišljenja biti dopunjena razmatranjima o različitim stajalištima zainteresiranih osoba.

16. U tom ću duhu iznijeti prije svega svoja razmatranja koja se odnose na kvalifikaciju spornog žiga s obzirom na stajališta koja su zainteresirane osobe iznijele na raspravi od 14. studenoga 2017. Potom ću ispitati utjecaj Provedbene uredbe (EU) 2017/1431 ( 5 ), koja se među ostalim odnosi na „pozicijski žig”, na analizu iz svojeg prvog mišljenja u vezi s kvalifikacijom spornog žiga. Potom ću iznijeti dopunske napomene koje se odnose na tumačenje članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95, u kontekstu, s jedne strane, odnosa između te direktive i Direktive (EU) 2015/2436 ( 6 ) te, s druge strane, u kontekstu u kojem se nalazi ratio članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95. Naposljetku ću razmotriti posljedice rješenja s kojim se nisam složio u svojem prvom mišljenju, ali koje je zagovaralo više zainteresiranih osoba na posljednjoj raspravi i prema kojemu se interes za zadržavanjem određenih obilježja proizvoda u javnoj domeni može uzeti u obzir u okviru nadzora razlikovnog karaktera.

B. Dopunska razmatranja o kvalifikaciji spornog žiga

17. Kako sam prethodno ukratko podsjetio, u svojem sam prvom mišljenju bio sklon kvalificirati sporni žig kao znak koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita boje povezane s tim oblikom, a ne kao žig koji se sastoji od boje ( 7 ).

18. Nakon što sam saslušao zainteresirane osobe tijekom rasprave od 14. studenoga 2017., još sam manje sklon kvalificirati sporni žig kao žig koji se sastoji od boje kao takve.

19. U odgovoru na pitanje Suda postavljeno na raspravi od 14. studenoga 2017. Louboutin je izjavio da je sporni žig znak koji se može opisati na sljedeći način: s jedne strane, potplata je prostorno razgraničena linijama koje je ocrtavaju i to je razgraničeno crvenom bojom te, s druge strane, potplata ima oblik koji odgovara prostornom razgraničenju crvene boje. Tako je prema mišljenju nositelja spornog žiga boja ta koja razgraničava oblik i – što mi se čini prirodnom posljedicom tog prvog zaključka – taj oblik odgovara prostornom razgraničenju boje.

20. Stoga mi se čini da se u ovom slučaju ne radi o potpuno apstraktnom obliku ili obliku čija je važnost zanemariva, što bi moglo opravdati zaključak prema kojemu se spornim žigom traži zaštita određene boje kao takve, bez ikakvog prostornog razgraničenja. Nebitno je to što se oblik potplate može mijenjati ovisno o raznim modelima cipela. I dalje se ne radi o drugom dijelu cipele, već o obliku potplate. U tom se kontekstu ne može zaboraviti, s jedne strane, načelo prema kojemu žig treba razmatrati kao cjelinu te, s druge strane, da se zaštita koju uživa nositelj žiga tiče ne samo znakova koji su istovjetni znaku koji je predmet prijave za registraciju već i znakova koji su slični tom znaku.

21. Nadalje, sumnjam da crvena boja može ispunjavati temeljnu funkciju žiga i identificirati njegova nositelja kada se ta boja koristi izvan njezina konteksta, to jest neovisno o obliku potplate. U svakom slučaju ne vjerujem da je to učinak kojemu teži nositelj pri podnošenju prijave za registraciju spornog žiga.

22. Zaključno i s obzirom na razmatranja u točkama 29. do 41. mojeg prvog mišljenja kao i na prethodna razmatranja, smatram da sporni žig valja izjednačiti sa znakom koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita boje povezane s tim oblikom, a ne sa žigom koji se sastoji od boje kao takve.

C. Dopunska razmatranja o primjenjivosti članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95 na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda i od određene boje

1. Utjecaj kvalifikacije žiga kao „pozicijskog žiga” u smislu Provedbene uredbe 2017/1431 na primjenjivost članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95

23. U točki 32. svojeg prvog mišljenja primijetio sam da na temelju Direktive 2008/95 i sudske prakse Suda nema pravnih posljedica za kvalifikaciju žiga kao „pozicijskog žiga”. Na raspravi od 14. studenoga 2017. njemačka se vlada pridružila tom stajalištu. Osim toga, kao što sam također naveo u točki 32. svojeg prvog mišljenja, kvalifikacija kao „pozicijskog žiga” sama po sebi ne znači da se ne može smatrati da se isti žig sastoji od oblika proizvoda i slijedom toga da se na taj žig može odnositi zabrana iz članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95, s obzirom na to da su potonjom vrstom, to jest žigovima koji se sastoje od oblika proizvoda, također obuhvaćeni znakovi koji predstavljaju dio ili element predmetnog proizvoda.

24. Na raspravi od 14. studenoga 2017. Louboutin je tvrdio da članak 3. stavak 3. točka (d) Provedbene uredbe 2017/1431 definira pozicijski žig tako da navodi način na koji on mora biti prikazan na proizvodu. Louboutin smatra da sporni žig ispunjava kriterije utvrđene u toj definiciji.

25. Slično tomu i u skladu sa stajalištem više zainteresiranih osoba prije ponovnog otvaranja usmenog dijela postupka, njemačka, francuska i vlada Ujedinjene Kraljevine kao i Komisija su na raspravi od 14. studenoga 2017. tvrdile da sporni žig treba kvalificirati kao pozicijski žig. Samo se francuska vlada izričito pozvala na Provedbenu uredbu 2017/1431.

26. Međutim, argumenti koji se temelje na Provedbenoj uredbi 2017/1431 ne mogu prema mojem mišljenju dovesti u pitanje razmatranja navedena u točki 23. ovog mišljenja ( 8 ).

27. Provedbena uredba 2017/1431 primjenjuje se od 1. listopada 2017. i dopunjuje sustav žigova Europske unije koji se temelji na Uredbi (EZ) br. 207/2009 ( 9 ), koja je od 1. listopada 2017. zamijenjena Uredbom (EU) 2017/1001 ( 10 ). U međuvremenu je Uredba br. 207/2009 bila izmijenjena Uredbom (EU) 2015/2424 ( 11 ), koja je stupila na snagu 23. ožujka 2016. Članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka iii. te prve uredbe, u kojemu je preuzet tekst članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95, bio je izmijenjen na način da se znakovi koji se sastoje isključivo od „oblika, ili drugog obilježja, koji proizvodima daje bitnu vrijednost” ( 12 ) neće registrirati ( 13 ).

28. Proizlazi da je članak 3. stavak 3. točka (d) Provedbene uredbe 2017/1431, koja se tiče „pozicijskog žiga”, integrirana u sustav žigova Unije koji je prije toga dopuštao da nije potrebno da se znak sastoji od „oblika” kako bi se na njega odnosio razlog za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim koji odgovara razlogu predviđenom u članku 3. stavku 1. točki (e) podtočki iii. Direktive 2008/95.

29. Stoga članak 3. stavak 3. točka (d) Provedbene uredbe 2017/1431 nije bila zamišljena kao „definicija” vrste žiga na koju se nikako ne može odnositi razlog za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim koji odgovara razlogu predviđenom u članku 3. stavku 1. točki (e) podtočki iii. Direktive 2008/95. Naime, sada je jasno da u sustavu žigova Unije razlika između „oblika” i „drugih obilježja” nije relevantna u kontekstu tog razloga za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim.

30. Zbog istog razloga članak 3. stavak 3. točka (d) Provedbene uredbe 2017/1431 ne dopušta zaključak da je u svakom slučaju pozicijski žig u cijelosti neovisan o obliku proizvoda, osobito ako se radi o znaku koji predstavlja dio ili element predmetnog proizvoda.

31. Točno je da Provedbena uredba 2017/1431 razlikuje, s jedne strane, „pozicijski žig” iz svojeg članka 3. stavka 3. točke (d) te, s druge strane, „žig koji čini oblik” i situaciju u kojoj je „boja sama po sebi žig” iz članka 3. stavka 3. točke (c) i stavka 3. točke (f) te uredbe.

32. S obzirom na to, primjećujem da se članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii. Direktive 2008/95 ne odnosi na „žigove koji čine oblik”, već na znakove koji se sastoje isključivo od oblika koji proizvodu daje bitnu vrijednost ( 14 ).

33. Osim toga, članak 3. stavak 3. Provedbene uredbe 2017/1431 ne sadržava ni taksativni popis vrsta žigova koje se mogu registrirati ni definicije vrsta žigova navedenih u toj odredbi. S jedne strane, članak 3. stavak 4. te uredbe predviđa mogućnost podnošenja prijave za registraciju koja se odnosi na žig koji „nije obuhvaćen nijednom od vrsta koje su navedene u stavku 3.” tog članka. S druge strane, taj potonji stavak samo označava način na koji žig treba biti prikazan „ako se prijava odnosi na bilo koju od vrsta žigova navedenih u točkama od (a) do (j)” Provedbene uredbe 2017/1431. Naime, čini mi se da članak 3. stavak 3. te uredbe samo određuje način na koji vrste najkorištenijih žigova trebaju biti prikazane u postupku registracije. Tako su znakovi koji su spoj više vrsta znakova navedenih u članku 3. stavku 3. Uredbe 2017/1431 u skladu sa sustavom žigova Unije. U tom kontekstu podsjećam da činjenica da je sporni žig bio registriran kao figurativni žig ne sprječava da ga se kvalificira kao „žig koji se sastoji od oblika proizvoda”.

34. S obzirom na prethodno izneseno i razmatranja u točki 32. mojeg prvog mišljenja, smatram da unošenje pojma „pozicijski žig” u članku 3. stavku 3. točki (d) Provedbene uredbe 2017/1431 u pravni sustav Unije ne može izmijeniti moja razmatranja koja se odnose na primjenjivost članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 na znak koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita određene boje.

2. Doseg članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 u odnosu na članak 4. stavak 1. točku (e) podtočku iii. Direktive 2015/2436

35. Direktiva 2008/95 bit će zamijenjena Direktivom 2015/2436 za koju je krajnji rok za prenošenje predviđen do 14. siječnja 2019. Članak 4. stavak 1. točka (e) podtočka iii. Direktive 2015/2436, koji odgovara razlogu za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim predviđenom u članku 3. stavku 1. točki (e) podtočki iii. Direktive 2008/95, odnosi se na znakove koji se sastoje isključivo od „oblika, ili drugog obilježja, koji proizvodima daje bitnu vrijednost”.

36. U svojem prvom mišljenju zapitao sam se može li činjenica da zakonodavac nije smatrao potrebnim predvidjeti prijelazne odredbe koje omogućavaju rješavanje mogućih sukoba između dvije uzastopne direktive upućivati na to da je smatrao da je pravni sustav za te znakove jednak u okviru tih direktiva ( 15 ).

37. Vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da se zbog izostanka prijelaznih odredaba ne može izvesti zaključak u pogledu retroaktivnog učinka. Ta je vlada primijetila da nema prijelaznih odredaba u vezi s odredbama kojima se mijenjaju drugi aspekti prava žigova, osobito u vezi s člankom 14. Direktive 2015/2436, koji obranu vlastitog imena ograničava na fizičke osobe i koji osobi dopušta korištenje svojeg imena i adrese bez povrede žiga, dok je na temelju članka 6. Direktive 2008/95 ta obrana također dostupna pravnim osobama.

38. Međutim, ne čini mi se u cijelosti opravdanim izjednačiti izmjene članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95 s izmjenama koje se tiču obrane vlastitog imena iz članka 6. te direktive i članka 14. Direktive 2015/2436.

39. Obrana vlastitog imena predstavlja ograničenje isključivih prava nositelja žiga koji je ovlašten spriječiti sve treće strane da rabe znak istovjetan žigu. Naime, izmjene uvedene Direktivom 2015/2436 ne ograničavaju prava nositelja žiga. Naprotiv, ta direktiva pojačava monopol nositelja žiga i istodobno ograničava prava trećih, tako da se poduzetnici i društva više ne mogu pozivati na obranu vlastitog imena.

40. U svakom slučaju ta promjena učinaka žiga ne može poremetiti valjanost samog žiga. Skup žigova koji se sastoji od onih već registriranih kao i od onih koje se još može registrirati ostaje dakle netaknut kako u starom sustavu tako i u novom. Neovisno o sustavu u kojemu je žig registriran, novi sustav promijenit će samo položaj trećih strana koje nisu fizičke osobe.

41. Međutim, ta bi se logika teško mogla primijeniti uzimajući u obzir razloge za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim iz članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95. U tom bi se kontekstu trebalo zapitati o utjecaju koji izmjena dosega razloga za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim ima na pravo o žigu Unije nakon isteka roka za prenošenje Direktive 2015/2436. Bi li bilo moguće predvidjeti mnoštvo zahtjeva koji se odnose na proglašavanje žigova ništavima nakon krajnjeg roka za prenošenje nove direktive? Osim toga, ako se zaključi da se na žigove registrirane u starom sustavu ne mogu odnositi zabrane koje se nalaze u članku 4. stavku 1. točki (e) Direktive 2015/2436 i koje odgovaraju članku 3. stavku 1. točki (e) Direktive 2008/95, može li doći do masovnog podnošenja prijava za registraciju žigova?

42. Mimo tih razmatranja smatram da izostanak prijelaznih odredaba u Direktivi 2015/2436 predstavlja samo naznaku u prilog tumačenju članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 prema kojemu se ta odredba primjenjuje na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda i kojima se traži zaštita određene boje. Ratio te odredbe prije svega predstavlja primarni argument moje analize ( 16 ).

3. Ratio članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95

43. Na raspravi se više zainteresiranih osoba očitovalo u odnosu na ratio razloga za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim predviđenog u članku 3. stavku 1. točki (e) podtočki iii. Direktive 2008/95.

44. Njemačka vlada i vlada Ujedinjene Kraljevine kao i Van Haren tvrdili su da ta odredba sprečava zlouporabu žigova koja može dovesti do stvaranja protutržišnih monopola.

45. Tako njemačka vlada zastupa tezu prema kojoj članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95 sprečava monopoliziranje oblika proizvoda koji se zbog svojih obilježja moraju trajno zadržati u javnoj domeni kako bi se svim sudionicima na tržištu omogućilo da ih rabe. No, izgleda da ta vlada smatra da estetska obilježja na koja se odnosi članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii. Direktive 2008/95 imaju vlastitu dinamiku u smislu da se njihova privlačnost može mijenjati ovisno o modi.

46. Slično tomu, čini se da Louboutin tvrdi da u području estetike nije nužno trajno zadržati dostupnost bitnih obilježja proizvoda na temelju prava o žigu jer gospodarski vijek trajanja tih obilježja nije dovoljno dug da bi opravdao takvu zaštitu.

47. Sklon sam tezi koju su na raspravi iznijeli Louboutin i njemačka vlada i prema kojoj privlačnost estetskih obilježja ima vlastitu dinamiku jer se obilježja koja javnost traži i ocjenjuje mogu mijenjati ovisno o modi. Ta dinamika svojstvena obilježjima koja daju bitnu vrijednost proizvodu ne predstavlja, prema mojem mišljenju, prepreku tumačenju članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 prema kojemu se ta odredba primjenjuje kada se radi o znaku koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita određene boje.

48. U svojem sam mišljenju u predmetu Hauck ( 17 ) naveo da ocjena o tome „daje” li predmetni oblik „proizvodu bitnu vrijednost”, npr. putem estetskih značajki oblika, zahtijeva uzimanje u obzir percepcije prosječnog potrošača. Međutim, način na koji potrošač doživljava predmetni oblik nije odlučujući kriterij za tu ocjenu. Radi postizanja cilja predviđenog člankom 3. stavkom 1. točkom (e) podtočkom iii. Direktive 2008/95, to jest da se osigura da oblici koji privlače javnost ostanu na raspolaganju sudionicima na tržištu, valja voditi računa kako o doživljaju predmetnog znaka od strane relevantne javnosti tako i o gospodarskim posljedicama koje će proizaći iz činjenice da je taj znak pridržan samo jednom poduzetniku.

49. Podredno se pitam ne bi li, suprotno od onog što Louboutin tvrdi, važnost doživljaja javnosti u kontekstu primjene članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 išla u prilog teleološkom tumačenju te odredbe. U tom bi slučaju suptilnije tumačenje pojma „oblik” u smislu tog članka imalo prednost pred njegovim doslovnim tumačenjem.

50. Članak 3. stavak 1. točka (e) podtočke i. i ii. Direktive 2008/95 odnose se na prethodno i trajno određena obilježja koja proizlaze iz naravi samog proizvoda jer „proizlaze iz same vrste proizvoda” ili su „potrebna za postizanje nekog tehničkog rezultata”. Shodno tomu, što se tiče osobito ovih potonjih, primjećujem da način na koji javnost doživljava proizvode ne može promijeniti to stanje, čak i ako je tehnički rezultat moguće postići drugim oblicima ( 18 ).

51. Članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii. Direktive 2008/95 omogućuje da se žig odbije ili da ga se proglasi ništavim kada njegova obilježja daju proizvodima bitnu vrijednost. Stoga ta odredba omogućuje da se osigura da određeno obilježje ostane dostupno svim sudionicima na tržištu u razdoblju tijekom kojega to obilježje ima poseban utjecaj na vrijednost proizvoda. Od trenutka u kojemu to više nije slučaj, a osobito, kako to tvrde određene zainteresirane osobe, zato što su se sklonosti javnosti promijenile i ona više ne traži niti ocjenjuje navedeno obilježje, na predmetni se žig više ne bi mogla odnositi zabrana iz članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95.

52. U tom bi slučaju proizlazilo da se članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii. Direktive 2008/95, suprotno razlozima za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim iz članka 3. stavka 1. točke (e) podtočaka i. i ii. te direktive, odnosi na obilježja koja ovise o vanjskim čimbenicima.

53. Stoga, ako bi odgovor na pitanje koja to obilježja daju „bitnu vrijednost proizvodu” ovisio o vanjskim čimbenicima, a osobito o doživljaju javnosti, bilo bi nedosljedno u slučaju znaka koji privlači posebnu pažnju javnosti isključiti primjenjivost te odredbe na znak koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita određene boje. Zapravo, ono što je bitno u doživljaju javnosti nije razlika između žigova koji se sastoje od oblika, boje ili pozicije, već određivanje podrijetla proizvoda na temelju ukupnog dojma o znaku.

54. Osim toga, činjenica da su obilježja koja daju bitnu vrijednost proizvodu određena djelomično doživljajem javnosti ne dopušta prema mojem mišljenju da se ugled žiga ili njegova nositelja uzme u obzir prilikom ocjene kojom se želi utvrditi, „daje” li predmetni oblik „bitnu vrijednost proizvodima” u smislu članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 ( 19 ). Naime, ako bi se prihvatilo da je pojam „oblik koji proizvodima daje bitnu vrijednost” određen, čak i djelomično, obilježjima koja javnost doživljava kao privlačna, tada bi trebalo nužno isključiti obilježja povezana s ugledom žiga ili njegova nositelja kako bi se spriječilo da se privlačnost stvorena tim ugledom ne pripiše obliku koji uzet sam za sebe ne bi bio privlačan. Inače bi se razlog za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim predviđen člankom 3. stavkom 1. točkom (e) podtočkom iii. Direktive 2008/95 moglo tumačiti preširoko i neprikladno s obzirom na njegov cilj naveden u točki 48. ovog mišljenja.

55. S obzirom na prethodno izneseno, smatram da upućivanje na doživljaj javnosti kao na čimbenik koji među ostalim određuje obilježja koja daju bitnu vrijednost proizvodu ide u prilog tumačenju članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 prema kojemu se ta odredba primjenjuje na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda i kojima se traži zaštita određene boje povezane s tim oblikom.

D. Kvalifikacija spornog žiga s aspekta članka 3. stavka 1. točke (b) Direktive 2008/95

56. U svojem sam prvom mišljenju predvidio dva pristupa u okviru ovog zahtjeva za prethodnu odluku.

57. Prvi se pristup sastoji od zaključka da bi se članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95 mogao široko tumačiti. Prema drugom valja uzeti u obzir interes da se određeni znakovi zadrže u javnoj domeni, u okviru ispitivanja razlikovnog karaktera znaka u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) te direktive, u odnosu na sve znakove koji se stapaju s izgledom predmetnog proizvoda, pa čak i za druge vrste znakova čija je dostupnost ograničena.

58. Dok sam ja u svojem prvom mišljenju izrazio sklonost prvom pristupu, čini se da su na raspravi njemačka, francuska i vlada Ujedinjene Kraljevine kao i Komisija zagovarale taj drugi pristup. Primjećujem da su te zainteresirane osobe jednoglasno pošle od pretpostavke da sporni žig treba razmatrati kao pozicijski žig koji nije obuhvaćen člankom 3. stavkom 1. točkom (e) podtočkom iii. Direktive 2008/95.

59. U tom ću kontekstu proširiti svoje prvo mišljenje. Ova bi se dodatna razmatranja mogla pokazati korisnima za sud koji je uputio zahtjev ako bi Sud u svojoj budućoj presudi zaključio da se u ovom predmetu članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii. Direktive 2008/95 ne može primijeniti. U svakom sam slučaju uvjeren da će dostavljanje podrobnih razmatranja Sudu omogućiti sveobuhvatnu ocjenu pitanja o kojem je riječ u ovom postupku.

60. U točkama 45. i 46. svojeg prvog mišljenja izjasnio sam se na način da iz sudske prakse Suda, a osobito iz presude Libertel ( 20 ), proizlazi da u okviru analize razlikovnog karaktera znaka koji se sastoji od boje kao takve valja ocijeniti je li njegova registracija protivna općem interesu da se ne ograniči neopravdano dostupnost boja drugim subjektima koji nude proizvode i usluge iste vrste. Polazeći od te pretpostavke zaključio sam da kada se radi o znakovima koji se stapaju s izgledom proizvoda, njihovu registraciju treba ocijeniti uzimajući u obzir ista razmatranja kao ona na kojima se temelji navedeni članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95.

61. U presudi Libertel ( 21 ) Sud je svoje stajalište o ocjeni razlikovnog karaktera žigova koji se sastoje od boje zasnovao na pretpostavci prema kojoj broj boja koji javnost može razlikovati jest malen jer ona rijetko ima mogućnost izravno usporediti proizvode u različitim nijansama boja ( 22 ).

62. To tim više vrijedi u pogledu žigova koji su kvalificirani kao pozicijski žigovi za koje se zaštita na temelju prava o žigu traži u odnosu na određenu boju. Čak mi se čini da je broj boja koji bi se stvarno mogao staviti na potplatu cipele radi određivanja njezina podrijetla još ograničeniji stoga što nijanse crne, sive i smeđe u praksi sustavno nemaju razlikovni karakter jer ih subjekti na tržištu često rabe.

63. U tom kontekstu primjećujem da bi prilikom ocjene razlikovnog karaktera znaka također trebalo uzeti u obzir sudsku praksu u vezi s trodimenzionalnim znakovima, kojom je određeno da s obzirom na to da prosječni potrošači obično ne pretpostavljaju komercijalno podrijetlo proizvoda na temelju znakova koji se stapaju s izgledom samog proizvoda, takvi znakovi imaju razlikovni karakter jedino ako značajno odstupaju od norme ili običaja tog sektora ( 23 ).

64. U tom pogledu podsjećam da u rješenju donesenom u predmetu X Technology Swiss/OHIM ( 24 ) Sud nije prihvatio dio žalbenog razloga koji je tužitelj istaknuo smatrajući da je u okviru žalbenog postupka u vezi s registracijom žiga koji je obilježavala narančasta boja u obliku pokrova koji pokriva prstni dio artikala iz grupe čarapa Opći sud pogriješio ne napravivši razliku između trodimenzionalnih žigova i pozicijskih žigova u okviru ocjene razlikovnog karaktera žiga. U tom kontekstu Sud nije odbio zaključke Općeg suda prema kojima odlučujući kriterij za utvrđivanje ima li znak razlikovni karakter nije njegova kvalifikacija kao figurativnog, trodimenzionalnog ili drugog žiga, već činjenica stapa li se s izgledom dotičnog proizvoda. Proizlazi da je znak kojim se traži zaštita boje koja se stapa s izgledom dotičnog proizvoda razlikovan samo ako taj znak znatno odstupa od norme ili običaja predmetnog sektora.

65. Naposljetku, napominjem da se, suprotno razlogu za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim predviđenom u članku 3. stavku 1. točki (e) podtočki iii. Direktive 2008/95, od razloga predviđenog u članku 3. stavku 1. točki (b) te direktive u vezi s člankom 3. stavkom 3. navedene direktive može odstupiti kada je znak stekao razlikovni karakter nakon uobičajenog postupka upoznavanja dotične javnosti s proizvodom. Stoga se opći interes da se za druge subjekte na tržištu ne ograniči dostupnost obilježja koje javnost traži i ocjenjuje, a na kojemu se temelji članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii. Direktive 2008/95, ne može trajno osigurati na osnovi članka 3. stavka 1. točke (b) te direktive.

66. S obzirom na ova razmatranja proizlazi da u okviru analize razlikovnog karaktera znaka koji se stapa s izgledom predmetnog proizvoda valja ocijeniti je li njegova registracija protivna općem interesu da se subjektima koji nude proizvode i usluge iste vrste ne ograniči neopravdano dostupnost obilježja koja taj znak predstavlja. Međutim, članak 3. stavak 1. točka (b) Direktive 2008/95 ne može u cijelosti preuzeti ulogu članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. te direktive stoga što je moguće odstupiti od te prve odredbe u skladu s uvjetima iz članka 3. stavka 3. navedene direktive.

V. Zaključak

67. S obzirom na prethodna razmatranja kao i na analizu provedenu u mojem prvom mišljenju, zadržat ću svoj prijedlog odgovora na prethodno pitanje koje je uputio rechtbank Den Haag (Sud u Haagu, Nizozemska), a koji glasi kako slijedi: Članak 3. stavak 1. točku (e) podtočku iii. Direktive 2008/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima treba tumačiti na način da ga se može primijeniti na znak koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita određene boje. Pojam oblika koji proizvodu „daje bitnu vrijednost” u smislu te odredbe odnosi se isključivo na intrinsičnu vrijednost oblika te se njime ne dopušta uzimanje u obzir ugleda žiga ili njegova nositelja.

( 1 ) Izvorni jezik: francuski

( 2 ) Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (SL 2008., L 299, str. 25.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 17., svezak 2., str. 149.)

( 3 ) Primjećujem da za razliku od drugih zainteresiranih osoba francuska i vlada Ujedinjene Kraljevine nisu sudjelovale na prvoj raspravi održanoj 6. travnja 2017.

( 4 ) Vidjeti točke 49. do 66. mojeg mišljenja. Podredno, ne vjerujem da se to tumačenje može dovesti u pitanje razlozima iz točke 24. presude od 10. srpnja 2014., Apple (C‑421/13, EU:C:2014:2070), koja se tiče prijave za registraciju žiga koji prikazuje uređenje prodajnog prostora. Razlozi za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim predviđeni u članku 3. stavku 1. točki (e) podtočki iii. Direktive 2008/95 odnose se na znakove koji se sastoje od oblika i – prema tumačenju predloženom u mojem prvom mišljenju – od drugih obilježja „proizvoda” (u pogledu veze između oblika i proizvoda vidjeti presudu od 8. travnja 2003., Linde i dr., C‑53/01 do C‑55/01, EU:C:2003:206, t. 43.). Uređenje prodajnog prostora ne predstavlja proizvod sam po sebi, već – prema mojim razmišljanjima u točki 107. mojeg mišljenja u predmetu Hauck (C‑205/13, EU:C:2014:322) –znak koji fizički odražava okolnosti u kojima se pruža usluga. Stoga mi se čini da je – preuzimajući tekst korišten u presudi od 10. srpnja 2014., Apple (C‑421/13, EU:C:2014:2070) – članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95 bio u ovom slučaju nevažan jer se nije radilo o znaku koji se sastoji od oblika ili drugog obilježja proizvoda, već o znaku koji odražava te okolnosti.

( 5 ) Provedbena uredba Komisije 2017/1431 od 18. svibnja 2017. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 207/2009 o žigu Europske unije (SL 2017., L 205, str. 39.)

( 6 ) Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (SL 2015., L 336, str. 1.)

( 7 ) Vidjeti točke 29. do 41. mojeg prvog mišljenja.

( 8 ) Provedbena uredba 2017/1431 tiče se žigova Unije i stoga se ne primjenjuje izravno u ovom slučaju. Međutim, s obzirom na to da zakonodavac Unije osigurava komplementarnost između sustava žigova Europske unije i sustava nacionalnih žigova, ta bi uredba mogla upućivati na smjer u kojemu bi trebalo tumačiti odredbe direktive koje se odnose na te nacionalne sustave.

( 9 ) Uredba Vijeća od 26. veljače 2009. o žigu Europske unije (SL 2009., L 78, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 17., svezak 1., str. 226.)

( 10 ) Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o žigu Europske unije (SL 2017., L 154, str. 1.)

( 11 ) Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 207/2009 o žigu Zajednice i Uredbe Komisije (EZ) br. 2868/95, o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 40/94 o žigu Zajednice te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 2869/95 o pristojbama koje se plaćaju Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) (SL 2015., L 341, str. 21.)

( 12 ) Moje isticanje

( 13 ) Istovjetna odredba nalazi se također u Uredbi 2017/1001 i u članku 4. stavku 1. točki (e) podtočki iii. Direktive 2015/2436, koja će zamijeniti Direktivu 2008/95. Vidjeti točku 5. i točke 61. do 64. mojeg prvog mišljenja.

( 14 ) U pogledu primjenjivosti članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 na žigove koji odgovaraju ovom opisu, vidjeti točke 57. do 60. mojeg prvog mišljenja.

( 15 ) Vidjeti točku 64. mojeg prvog mišljenja.

( 16 ) Vidjeti točke 53. do 58. mojeg mišljenja.

( 17 ) C‑205/13, EU:C:2014:322, t. 89. do 92.

( 18 ) Vidjeti presudu od 18. lipnja 2002., Philips (C‑299/99, EU:C:2002:377, t. 83.).

( 19 ) Vidjeti točke 70. do 72. mojeg prvog mišljenja. Vidjeti također u tom smislu Smjernice o praksi na području žigova, Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo, dio B: ispitivanje, odjeljak 4.: Apsolutni razlozi za odbijanje, verzija od 23. ožujka 2016., može se preuzeti na stranici https://euipo.europa.eu/tunnel‑web/secure/webdav/guest/document_library/contentPdfs/law_and_practice/decisions_president/ex16‑1_fr.pdf , str. 86. (2.5.4. Oblik ili drugo obilježje koji daje bitnu vrijednost proizvodu: „[…] Pojam ‚vrijednost’ ne smije se tumačiti kao da znači ,ugled’ s obzirom da se primjenu tog apsolutnog razloga za odbijanje opravdava isključivo učinkom na vrijednost koju oblik ili drugo obilježje dodaje proizvodima, a ne drugim čimbenicima kao što je ugled verbalnog žiga koji se također rabi za identifikaciju predmetnih proizvoda (vidjeti u tom pogledu Odluku od 16. siječnja 2013., R 2520/2011‑5, t. 19.)”). Vidjeti također Kur, A., Too Pretty to Protect? Trade Mark Law and the Enigma of Aesthetic Functionality, Drexl, J., Hilty, R. M., Godt, L., i dr., Larcier, Bruxelles, 2009., str. 153.

( 20 ) Presuda od 6. svibnja 2003. (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 53. do 54.)

( 21 ) Presuda od 6. svibnja 2003. (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 47.)

( 22 ) Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 47.).

( 23 ) Vidjeti presude od 7. listopada 2004., Mag Instrument/OHIM (C‑136/02 P, EU:C:2004:592, t. 30. i 31.) i od 12. siječnja 2006., Deutsche SiSi‑Werke/OHIM (C‑173/04 P, EU:C:2006:20, t. 28. i 31.).

( 24 ) Rješenje od 16. svibnja 2011. (C‑429/10 P, neobjavljeno, EU:C:2011:307)