2.

U slučaju niječnog odgovora na ovo pitanje, koji dio gore navedenog propisa nacionalni sud ne smije primijeniti kako bi zajamčio učinkovitu primjenu prava Unije: 2.1. obustavu kaznenog postupka po isteku roka od mjesec dana, 2.2. kvalifikaciju gore navedenih nedostataka kao „bitnih povreda postupka” ili 2.3. zaštitu subjektivnog prava nastalog prema [g)] – ako postoji mogućnost da se ova povreda učinkovito otkloni u okviru sudskog postupka? 2.1. Treba li odluku o neprimjeni nacionalnog pravnog propisa koji se odnosi na obustavu kaznenog postupka uvjetovati time A) da se državnom odvjetniku dodijeli dodatni rok za otklanjanje „bitne povrede postupka” koji bi bio jednako dug kao i rok tijekom kojega objektivno nije mogao postupati zbog prepreka za koje je odgovorna obrana? B) da sud u slučaju pod A) utvrdi da je do ovih prepreka došlo zbog „zlouporabe prava”? C) ako je odgovor na pitanje pod A) niječan, da sud utvrdi da nacionalno pravo pruža dostatna jamstva da će istražni postupak biti dovršen u razumnom roku? 2.2. Je li odluka o neprimjeni nacionalnim pravom predviđen kvalifikacije gore navedenog nedostatka kao „bitne povrede postupka” u skladu s pravom Unije, posebice: A) je li pravo iz čl. 6. st. 3. Direktive 2012/13/EU (1), pravo obrane da joj se pruže detaljne informacije o optužbi, odgovarajuće zajamčeno, -1) ako su ove informacije pružene nakon stvarnog podnošenja optužnice sudu, ali prije ispitivanja iste od strane suda, kao i u nekom ranijem trenutku, dok optužnica još nije podnesena sudu, a obrani su pružene potpune informacije o bitnim elementima optužbe (odnosi se na okrivljenika Hristova)? -2) u slučaju potvrdnog odgovora na pitanje 2.2.A)-1) – kada su te informacije pružene nakon stvarnog podnošenja optužnice sudu, ali prije nego što je sud potvrdio optužnicu, te su obrani u ranijem trenutku, prije podnošenja optužnice sudu, pružene djelomične informacije o bitnim elementima optužbe, pri čemu su razlog tomu što su pružene samo djelomične informacije prepreke na strani obrane (odnosi se na okrivljenike Koleva i Kostadinova)? -3) kada te informacije sadrže proturječja što tiče konkretnog očitovanja o primanju mita (jednom je navedeno da je jedan od okrivljenika izričito zahtijevao mito, dok je okrivljenik Hristov izrazom lica izrazio nezadovoljstvo nakon što je osoba podvrgnuta carinskom nadzoru ponudila prenizak iznos novca, s druge strane je potom navedeno da je okrivljenik Hristov riječima konkretno zahtijevao mito)? B) Je li pravo iz čl. 7. st. 3. Direktive 2012/13/EU koje se odnosi na pristup obrane materijalima „najkasnije prilikom podnošenja optužnice sudu na razmatranje” odgovarajuće zajamčeno, ako je obrana imala pristup bitnom dijelu materijala prije toga te im je pružena mogućnost uvida u materijale, koju oni nisu iskoristili iz razloga spriječenosti (bolest, poslovne obaveze), te zato što su se pozvali na nacionalno pravo na temelju kojeg je propisano da se poziv na uvid u mat. uruči najmanje tri dana ranije? Je li im se nakon prestanka razloga spriječenosti moralo pružiti drugu mogućnost za uvid uz rok od tri dana? Mora li se ispitati jesu li te prepreke stvarno postojale ili je riječ o zlouporabi prava? C) Ima li zakonski uvjet predviđen u čl. 6. st. 3. i čl. 7. st. 3. Direktive 2012/13/EU [„najkasnije po dostavljanju optužnice sudu” odnosno] „najkasnije prilikom podnošenja optužnice sudu na razmatranje” isto značenje u obje odredbe? Koje značenje ima ovaj uvjet prije faktičkog dostavljanja optužnice sudu odnosno najkasnije istovremeno s njezinim dostavljanjem odnosno nakon njezinog dostavljanja sudu, ali prije nego je sud poduzeo mjere radi ispitivanja te optužnice? D) Ima li zakonski zahtjev pružanja informacija o optužbi obrani i davanja uvida u spis predmeta na način da se zajamči „djelotvorno ostvarivanje prava na obranu” i „pravičnost postupka” prema čl. 6. st. 1. i čl. 7. st. 2. i st. 3. Direktive 2012/13/EU isto značenje u obje odredbe? Je li ovaj zahtjev zadovoljen, -1) ako su obrani pružene detaljne informacije o optužbi nakon dostavljanje optužnice, ali prije nego što su poduzete mjere za ispitivanje osnovanosti optužbe i kada je obrani dodijeljen dovoljan rok za pripremu?- Informacije pružene prije toga su djelomične i nepotpune. -2) ako je obrani omogućen pristup svim materijalima doduše nakon podnošenja optužnice sudu, ali prije poduzimanja mjera za ispitivanje osnovanosti optužbe i ako im je dodijeljen dovoljan rok za pripremu obrane?- Obrani je prije toga omogućen uvid u većinu dijelova spisa predmeta. -3) ako je sud poduzeo mjere kako bi obrani zajamčio da će sva očitovanja koja poduzme nakon detaljnog proučavanja optužnice i svih dijelova spisa predmeta imati isti učinak kao i da su ta očitovanja bila dana pred državnim odvjetnikom prije podnošenja optužnice sudu? E) Jesu li „pravičnost postupka” iz čl. 6. st. 1. i st. 4. kao i „djelotvorno ostvarivanje prava na obranu” iz čl. 6. st. 1. Direktive 2012/13/EU zajamčeni kada sud odluči pokrenuti sudski postupak na temelju pravomoćne optužnice koja sadrži proturječja u vezi s očitovanjima u pogledu primanja mita, ali daje mogućnost državnom odvjetniku da ispravi ta proturječja i strankama da u cijelosti iskoriste prava kojima bi raspolagale da optužnica predana sudu ne sadrži takva proturječja? F) Je li pravo na pristup odvjetniku iz čl. 3. st. 1. Direktive 2013/48/EU (2) dostatno zajamčeno ako se odvjetniku pruža prilika da se tijekom istrage u kaznenom postupku pojavi pred sudom radi obavješćianja o privremenoj optužbi te da izvrši potpuni uvid u sve materijale istrage, ali se on zbog poslovnih obveza, te pozivajući se na nacionalno pravo prema kojem mu je poziv na uvid potrebno uručiti najmanje tri dana ranije, ne pojavi pred sudom? Mora li se nakon prestanka poslovnih obveza odrediti novi rok od najmanje tri dana? Mora li se ispitati jesu li razlozi za [ne]dolazak opravdani ili je riječ o zlouporabi prava? G) Ima li povreda prava iz čl. 3. st. 1. Direktive 2013/48/EU na pristup odvjetniku tijekom istrage u kaznenom postupku utjecaj na „praktično i učinkovito ostvarivanje prava obrane” ako je sud nakon podnošenja optužnice pružio cjelovit pristup konačnoj i detaljnoj optužnici i svim dijelovima spisa te je nadalje poduzeo mjere kako bi mu zajamčio da će sva njegova očitovanja o postupovnim aktima poduzeta nakon detaljnog proučavanja optužnice imati isto značenje kao i očitovanja dana pred državnim odvjetnikom prije podnošenja optužnice sudu? 2.3. Je li subjektivno pravo na obustavu postupka nastalo u korist okrivljene osobe (prema gore navedenim uvjetima) u skladu s pravom Unije, iako postoji mogućnost, da sud mjerama poduzetim u sudskom postupku otkloni „bitnu povredu postupka” koju državni odvjetnik nije u cijelosti otklonio, na način da pravna situacija okrivljenika bude istovjetna onoj kao da je ta povreda pravovremeno otklonjena?