37

U tim je okolnostima Administrativen sad Sofija‑grad odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja: „1. Treba li pojam „etničko podrijetlo“ upotrijebljen u Direktivi [2000/43/EZ] i [Povelji] tumačiti na način da obuhvaća čvrsto povezanu skupinu bugarskih državljana romskog podrijetla poput onih koji žive u gradskoj četvrti Gizdova mahala u Dupnici? 2. Je li pojam ‚usporediva situacija’ u smislu članka 2. stavka 2. točke (a) Direktive 2000/43 moguće primijeniti na činjenice iz glavnog postupka, u slučaju gdje su instrumenti za komercijalno mjerenje u romskim stambenim četvrtima postavljeni na visini od 6 do 7 metara, dok su u drugim gradskim četvrtima, u kojima nema čvrsto povezanog romskog stanovništva, oni uobičajeno postavljeni na visini manjoj od dva metra? 3. Treba li članak 2. stavak 2. točku (a) Direktive 2000/43 tumačiti na način da postavljanje instrumenata za komercijalno mjerenje u romskim četvrtima na visini od 6 do 7 metara predstavlja nepovoljnije postupanje prema stanovništvu romskog podrijetla u odnosu na stanovništvo drugog etničkog podrijetla? 4. Ako je riječ o nepovoljnijem postupanju, treba li gore navedenu odredbu tumačiti na način da to postupanje, uzimajući u obzir činjenice u glavnom postupku, u cijelosti ili djelomično proizlazi iz činjenice da je riječ o etničkoj skupini Roma? 5. Je li na temelju Direktive 2000/43 dopuštena nacionalna odredba poput stavka 2. točke 7. dopunskih odredbi [ZZD‑a], koja određuje da svako djelovanje, svaka radnja ili propuštanje, kojim se izravno ili neizravno ograničavaju prava ili legitimni interesi predstavlja ‚nepovoljno postupanje’? 6. Je li pojam ‚naizgled neutralna praksa’ u smislu članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2000/43 moguće primijeniti na praksu [ČEZ‑a RB] u skladu s kojom on postavlja instrumente za komercijalno mjerenje na visini od 6 do 7 metara? Kako treba tumačiti izraz ,naizgled’ – na način da je praksa očito neutralna ili na način da je neutralna samo na prvi pogled, to jest samo izgleda neutralna? 7. Je li za postojanje neizravne diskriminacije u smislu članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2000/43 potrebno da neutralna praksa dovodi osobe na temelju njihove rase ili etničkog podrijetla u posebno nepovoljan položaj, ili je dovoljno da se ta praksa odnosi na osobe određenog etničkog podrijetla? Je li u vezi s tim na temelju članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2000/43 dopuštena nacionalna odredba poput članka 4. stavka 3. ZZD‑a, u skladu s kojom neizravna diskriminacija postoji ako se osoba dovodi u nepovoljniji položaj na temelju značajki iz stavka 1. (uključujući etničku pripadnost)? 8. Kako treba tumačiti izraz ‚dovesti u posebno nepovoljan položaj’ u smislu članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2000/43? Odgovara li izrazu ‚postupa [...] nepovoljnije’ upotrijebljenom u članku 2. stavku 2. točki (a) Direktive 2000/43 ili se odnosi samo na ozbiljne, očite i teške slučajeve nejednakog postupanja? Predstavlja li praksa opisana u predmetnom slučaju posebno nepovoljan položaj? U slučaju da ne postoji posebno ozbiljan, očit i težak slučaj dovođenja u nepovoljniji položaj, je li to dovoljno za utvrđenje nepostojanja neizravne diskriminacije (bez provjeravanja je li praksa u pitanju opravdana, prikladna i nužna za postizanje legitimnog cilja)? 9. Jesu li na temelju članka 2. stavka 2. točaka (a) i (b) Direktive 2000/43 dopuštene nacionalne odredbe poput članka 4. stavaka 2. i 3. ZZD‑a, koje za utvrđenje postojanja izravne diskriminacije zahtijevaju ‚nepovoljnije postupanje’, a za utvrđenje neizravne diskriminacije ‚dovođenje u nepovoljniji položaj’, pri čemu ne prave razliku s obzirom na težinu različitog nepovoljnog postupanja, kako se to čini u Direktivi? 10. Treba li članak 2. stavak 2. točku (b) Direktive 2000/43 tumačiti na način da je navedena praksa ČEZ‑a Razpredelenie Blgarija AD objektivno opravdana u cilju osiguravanja sigurnosti električnih mreža i odgovarajućeg evidentiranja potrošnje električne energije? Je li ta praksa prikladna također uzimajući u obzir tuženikovu dužnost da potrošačima omogući slobodan pristup zaslonima brojila za električnu energiju? Je li ta praksa nužna ako su iz objava u medijima poznata druga tehnička i financijska sredstva dostupna za osiguravanje sigurnosti instrumenata komercijalnog mjerenja?“