Naime, kad je riječ o aktima ili odlukama koji se donose u nekoliko stadija, akti koji mogu biti predmet tužbe za poništenje načelno su samo one mjere koje konačno određuju stajalište institucije u pogledu tog postupka, dok prethodne ili isključivo pripremne mjere ne mogu biti predmet tužbe za poništenje. S tim u vezi, u području tržišnog natjecanja, čak i ako mogu predstavljati povredu prava obrane, akti Komisije kojima je uskraćen pristup spisu proizvode, u načelu, samo ograničene učinke svojstvene pripremnom aktu koji pripada u okvir prethodnog upravnog postupka. Samo bi akti koji neposredno i nepopravljivo utječu na pravni položaj dotičnih poduzetnika mogli prije dovršetka upravnog postupka opravdati dopuštenost tužbe za poništenje

Kako bi se na opću pretpostavku moglo valjano pozvati protiv osobe koja zahtijeva pristup dokumentima na temelju Uredbe br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, potrebno je da zatraženi dokumenti pripadaju istoj kategoriji dokumenata ili da su iste vrste. Usto, primjena općih pretpostavki u bitnome ovisi o imperativnoj potrebi za osiguravanje dobrog funkcioniranja predmetnih postupaka i jamstvo da njihovi ciljevi neće biti ugroženi. Tako se priznanje opće pretpostavke može temeljiti na nespojivosti pristupa dokumentima u određenim postupcima s nesmetanim provođenjem tih postupaka i na opasnosti da ih se ugrozi, s obzirom na to da opće pretpostavke omogućuju očuvanje cjelovitosti odvijanja postupka ograničavajući ingerencije trećih strana. Naposljetku, primjena posebnih pravila koja određeni pravni akt predviđa u vezi s postupkom koji se vodi pred institucijom Unije za potrebe kojega se dostavljaju zahtijevani dokumenti jedan je od kriterija koji mogu opravdati priznavanje opće pretpostavke

Budući da mogućnost primjene općih pretpostavki ograničuje ne samo temeljno načelo transparentnosti utvrđeno u članku 11. UEU‑a, članku 15. UFEU‑a i Uredbi br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, nego i u stvarnosti ograničava pristup predmetnim dokumentima, primjena tih pretpostavki mora se temeljiti na čvrstim i uvjerljivim razlozima

Tako, kad je riječ o zahtjevu za pristup upravnom spisu istražnog postupka koji vodi komisija na temelju članka 29. Direktive 2007/46 o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, kako bi se protiv podnositelja zahtjeva mogla istaknuti opća pretpostavka neotkrivanja traženih dokumenata, Komisija mora objasniti zašto je takva pretpostavka bila nužna za osiguranje ispravnog funkcioniranja postupka o kojem je riječ i za jamstvo neugrožavanja svrhe tog postupka. S tim u vezi nije uvjerljivo pozivanje na razloge kao što su nužnost jamstva ozračja povjerljivosti i povjerenja s državama članicama i izbjegavanje miješanja trećih osoba u istragu u tijeku, s obzirom na to da su ti razlozi valjani za bilo koji istražni postupak koji se vodi protiv neke države članice. Prihvatiti da se opća pretpostavka neotkrivanja može primijeniti zbog takvih razloga bilo bi suprotno sudskoj praksi prema kojoj pretpostavke treba usko tumačiti i primjenjivati s obzirom na to da one predstavljaju izuzeće od obveze dotične institucije da konkretno i pojedinačno ispita svaki dokument na koji se odnosi zahtjev za pristup kao i, općenitije, od načela najšireg mogućeg javnog pristupa dokumentima koje posjeduju Unijine institucije.

(t. 155.-159.)