Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ove Uredbe potrebno je provjeriti u najnovijoj inačici statusnog dokumenta UNECE–a TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik br. 118 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstveni tehnički propisi o ponašanju pri gorenju i/ili sposobnosti odbijanja goriva ili maziva materijala koji se upotrebljavaju u izradi određenih kategorija motornih vozila [2015/622]

Uključuje sav važeći tekst do:

Dopune 1. nizu izmjena 02 – dan stupanja na snagu: 3. studenog 2013.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

PRILOZI

1. PODRUČJE PRIMJENE

1.1. Ovaj se Pravilnik primjenjuje na ponašanje pri gorenju (zapaljivost, brzina gorenja i ponašanje pri taljenju) materijala koji se upotrebljavaju u vozilima kategorije M3, razredi II. i III. (1), te na njihovu sposobnost odbijanja goriva i maziva.

Homologacije se dodjeljuju u skladu s:

2. OPĆE DEFINICIJE

(c)

„Skupina sjedala” znači sjedalo u obliku klupe ili odvojena sjedala smještena jedno do drugoga (tj. tako da su krajnja prednja pričvrsna mjesta jednog sjedala u ravnini s krajnjim stražnjim pričvrsnim mjestima ili ispred njih i u ravnini s krajnjim stražnjim pričvrsnim mjestima drugoga sjedala ili iza njih) na kojima može sjediti jedna odrasla osoba ili više njih.

3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila ili sastavnog dijela s obzirom na ovaj Pravilnik podnosi proizvođač.

3.2. Zahtjevu se prilaže opisni dokument u skladu s predloškom prikazanim u Prilogu 1. ili u Prilogu 2.

3.3. Tehničkoj službi odgovornoj za provedbu homologacijskih ispitivanja mora se dostaviti sljedeće:

uzorke dijelova koji se upotrebljavaju u vozilima i koji su reprezentativni predstavnici tipa koji se homologira u količini navedenoj u prilozima od 6. do 9.;

4. HOMOLOGACIJA

4.1. Ako tip vozila dostavljen na homologaciju u skladu s ovim Pravilnikom ispunjava zahtjeve iz odgovarajućih dijelova ovog Pravilnika, dodjeljuje se homologacija tog tipa.

4.2. Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 02, što odgovara seriji izmjena 02) označuju niz izmjena koji obuhvaća najnovije važne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme dodjele homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila ili sastavnog dijela kako je definirano u ovom Pravilniku.

4.3. Obavijest o homologaciji ili proširenju homologacije tipa u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na jednom od odgovarajućih obrazaca u skladu s predlošcima iz priloga 3. ili 4. ovom Pravilniku.

4.4. Na svako vozilo koje je u skladu s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika vidljivo se i na lako dostupno mjesto koje je navedeno u homologacijskoj izjavi pričvršćuje međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

4.5. Proizvodni materijali ne moraju biti pojedinačno označeni. Ipak, pakovanje u kojem se dostave mora biti jasno obilježeno međunarodnom homologacijskom oznakom koja se sastoji od:

4.6. Sastavni dijelovi mogu biti označeni homologacijskom oznakom propisanom u stavku 4.5.

4.6.1. Ako su označene, oznake cjelovitih sastavnih dijelova poput sjedala, pregrada, prtljažnih polica itd. moraju sadržavati simbol „CD” koji označuje da je sastavni dio homologiran kao cjelovita naprava.

4.7. U Prilogu 5. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.

5. DIO I.: HOMOLOGACIJA TIPA VOZILA S OBZIROM NA PONAŠANJE PRI GORENJU SASTAVNIH DIJELOVA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U UNUTARNJEM PROSTORU, MOTORNOM PROSTORU I BILO KOJEM ODVOJENOM GRIJAĆEM PROSTORU I/ILI SPOSOBNOST IZOLACIJSKIH MATERIJALA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U MOTORNOM PROSTORU I BILO KOJEM ODVOJENOM GRIJAĆEM PROSTORU DA ODBIJAJU GORIVO ILI MAZIVA

5.1. Definicija

Za potrebe dijela I. ovog Pravilnika:

5.2. Specifikacije

5.2.1. Materijali u unutarnjem prostoru i najviše 13 mm izvan njega, materijali u motornom prostoru, i materijali u bilo kojem odvojenom grijaćem prostoru upotrijebljeni u vozilu koje se homologira moraju ispunjavati zahtjeve iz dijela II. ovog Pravilnika.

5.2.2. Materijali i/ili oprema u unutarnjem prostoru, motornom prostoru i bilo kojem odvojenom grijaćem prostoru i/ili naprave homologirane kao sastavni dijelovi ugrađuju se tako da se opasnost od nastanka i širenja plamena svede na najmanju moguću mjeru.

5.2.3. Takvi materijali i/ili oprema ugrađuju se isključivo u skladu sa svojom predviđenom namjenom i ispitivanjima kojima su bili podvrgnuti (vidjeti stavke 6.2.1., 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4., 6.2.5., 6.2.6. i 6.2.7.), posebno u pogledu njihova ponašanja pri gorenju i taljenju (u vodoravnom/okomitom smjeru) i/ili njihove sposobnosti odbijanja goriva ili maziva.

5.2.4. Nijedno sredstvo za lijepljenje koje služi za pričvršćivanje unutarnjeg materijala za nosivu strukturu ne smije, koliko je to moguće, pogoršati ponašanje materijala pri gorenju.

6. DIO II.: HOMOLOGACIJA SASTAVNOG DIJELA S OBZIROM NA NJEGOVO PONAŠANJE PRI GORENJU I/ILI SPOSOBNOST ODBIJANJA GORIVA ILI MAZIVA

6.1. Definicije

Za potrebe dijela II. ovog Pravilnika:

6.2. Specifikacije

6.2.1. Sljedeći materijali podvrgavaju se ispitivanju opisanom u Prilogu 6. ovom Pravilniku:

Smatra se da rezultat ispitivanja zadovoljava ako, uzimajući u obzir najslabije rezultate ispitivanja, vodoravna brzina gorenja ne prelazi 100 mm/min ili ako se plamen ugasi prije negoli dosegne zadnju mjernu točku.

Smatra se da materijali koji ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.2.3. ispunjavaju i zahtjeve iz ovog stavka.

6.2.2. Sljedeći materijali podvrgavaju se ispitivanju opisanom u Prilogu 7. ovom Pravilniku:

Smatra se da rezultat ispitivanja zadovoljava ako, uzimajući u obzir najslabije rezultate ispitivanja, nije nastala nijedna kap koja je zapalila vatu.

6.2.3. Sljedeći materijali podvrgavaju se ispitivanju opisanom u Prilogu 8. ovom Pravilniku:

Smatra se da rezultat ispitivanja zadovoljava ako, uzimajući u obzir najslabije rezultate ispitivanja, okomita brzina gorenja ne prelazi 100 mm/min ili ako se plamen ugasi prije uništenja jedne od prvih niti za obilježavanje.

6.2.4. Smatra se da materijali za koje se, kad se ispituju u skladu s normom ISO 5658-2 (3), postiže prosječna vrijednost CFE-a (kritičnoga toplinskog toka pri gašenju) od 20 kW/m2 ili više ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 6.2.2. i 6.2.3., pod uvjetom da se pri uzimanju najslabijih rezultata u obzir ne opaze nikakve goreće kapi.

6.2.5. Svi izolacijski materijali ugrađeni u motorni prostor i bilo koji odvojeni grijaći prostor moraju se ispitati ispitivanjem opisanim u Prilogu 9. ovom Pravilniku.

Smatra se da rezultat ispitivanja zadovoljava ako se, uzimajući u obzir najslabije rezultate ispitivanja, masa ispitnog uzorka ne poveća za više od 1 g.

Udubine nužne iz tehničkih razloga, npr. zbog cijevi ili strukturnih elemenata što moraju prolaziti kroz taj materijal, dopuštene su pod uvjetom da se sačuva zaštita (npr. brtvilo, ljepljiva vrpca…).

6.2.6. Električni kabeli ispituju se ispitivanjem otpornosti na širenje plamena opisanim u stavku 12. norme ISO 6722:2006.

Smatra se da rezultat ispitivanja zadovoljava ako se, uzimajući u obzir najslabiji rezultat ispitivanja, svaki plamen izgaranja izolacijskog materijala ugasi unutar 70 sekunda i najmanje 50 mm izolacije na vrhu ispitnog uzorka ne izgori.

6.2.7. Ispitivanjima opisanima u prilozima od 6. do 8. ne moraju se ispitivati ovi materijali:

7. PREINAKA TIPA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

7.1. Svaka preinaka tipa vozila ili tipa sastavnog dijela u odnosu na ovaj Pravilnik prijavljuje se homologacijskom tijelu koje je homologiralo taj tip vozila ili tip sastavnog dijela. To tijelo zatim može:

7.2. Potvrđivanje ili odbijanje homologacije s navedenim preinakama dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik u skladu s postupkom iz stavka 4.3.

7.3. Homologacijsko tijelo koje dodjeljuje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za takvo proširenje i o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 3. ili Priloga 4. ovom Pravilniku.

8. SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci sukladnosti proizvodnje moraju biti usklađeni s postupcima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz sljedeće zahtjeve:

9. KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

9.1. Homologacija tipa vozila/sastavnog dijela dodijeljena na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni gore utvrđeni zahtjevi.

9.2. Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 3. ili Priloga 4. ovom Pravilniku.

10. KONAČNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip vozila homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, tijelo o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom u Prilogu 3. ili Prilogu 4. ovom Pravilniku.

11. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju tajništvo Ujedinjenih naroda o nazivima i adresama tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se trebaju slati obrasci kojima se potvrđuje dodjela, proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije izdani u drugim državama.

12. PRIJELAZNE ODREDBE

12.1. Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ni jedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

12.2. Nakon 24 mjeseca od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila ili tip sastavnog dijela koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

12.3. Nakon 60 mjeseci od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbiti prvu nacionalnu ili regionalnu registraciju (prvo puštanje u promet) vozila koje ne ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 01.

12.4. Homologacije sastavnih dijelova na temelju prethodnog niza izmjena Pravilnika ostaju valjane čak i nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Pravilnika i ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju ih prihvaćati.

12.5. Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodjeljivati proširenja homologacije na temelju niza izmjena 00 ovog Pravilnika.

12.6. Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ni jedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

12.7. Nakon 48 mjeseci od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologacije samo ako tip sastavnog dijela koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

12.8. Nakon 60 mjeseci od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizpm izmjena 02.

12.9. Nakon 96 mjeseci od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbiti prvu nacionalnu registraciju (prvo puštanje u promet) vozila koje ne ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

12.10. Homologacije sastavnih dijelova na temelju prethodnog niza izmjena Pravilnika ostaju valjane čak i nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ovog Pravilnika i ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju ih prihvaćati.

(1) Kako je definirano u pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, stavak 2.

(2) Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Izmjena 1.

(3) ISO 5658-2: 2006 Ispitivanje reakcije na požar – širenje plamena – dio 2.: Bočno širenje na proizvode u graditeljstvu i prijevozu u vertikalnoj konfiguraciji.

(c) Kako je definirano u Prilogu 7. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, stavak 2.).

1.4. Kategorija vozila (c):

PRILOG 6.

ISPITIVANJE ZA UTVRĐIVANJE VODORAVNE BRZINE GORENJA MATERIJALA

1. UZORKOVANJE I NAČELO

1.1. U slučaju izotropnog materijala ispituje se pet uzoraka, a u slučaju neizotropnog materijala deset uzoraka (pet za svaki smjer).

1.2. Uzorci se uzimaju od materijala koji se ispituje. Kod materijala koji imaju različitu brzinu gorenja u različitim smjerovima materijala mora se ispitati svaki smjer. Uzorke treba uzeti i staviti u ispitnu spravu tako da se izmjeri najveća brzina gorenja. Kad se materijal dostavlja u određenim širinama, po cijeloj se širini mora odrezati komad duljine najmanje 500 mm. Od tog se komada uzimaju uzorci tako da su najmanje 100 mm udaljeni od ruba materijala i međusobno jednako udaljeni. Na isti se način uzimaju uzorci od gotovih proizvoda kad to dopušta oblik proizvoda. Kad je debljina proizvoda veća od 13 mm, mora se stanjiti na 13 mm mehaničkim postupkom na strani koja nije okrenuta prostoru u kojem se nalazi (unutarnjem, motornom ili odvojenom grijaćem prostoru). Ako to nije moguće, ispitivanje se provodi, u dogovoru s tehničkom službom, na prvobitnoj debljini materijala, koju se mora navesti u izvješću o ispitivanju.

Kompozitni materijali (vidjeti stavak 6.1.3.) ispituju se kao da imaju jedinstvenu strukturu. U slučaju materijala koji se sastoje od slojeva različitoga sastava koji su položeni jedan na drugi, a sami nisu kompozitni materijali, svi se slojevi materijala do dubine 13 mm od površine okrenute prema prostoru u kojem se nalazi ispituju pojedinačno.

1.3. Uzorak se postavi vodoravno u držač u obliku slova U i 15 sekunda izlaže djelovanju plamena definiranih vrijednosti u komori za izgaranje, pri čemu se plamenom djeluje na slobodni kraj uzorka. Ispitivanjem se utvrđuje hoće li se plamen ugasiti i kad ili vrijeme koje mu je potrebno da prijeđe izmjerenu duljinu.

2. ISPITNA SPRAVA

2.1. Komora za izgaranje (slika 1.), poželjno od nehrđajućeg čelika i dimenzija navedenih na slici 2. Prednji dio komore ima plamenootporno okno za promatranje koje može obuhvaćati cijelu površinu prednjega dijela komore i može biti izvedeno kao pristupni poklopac.

Dno komore ima otvore za odzračivanje, a uz cijeli je gornji rub prorez za odzračivanje. Komora za izgaranje postavljena je na četiri noge visine 10 mm.

Komora može na jednom kraju imati otvor za uvođenje držača uzorka s uzorkom, a na suprotnom se kraju nalazi otvor za dovod plina. Talina se sakuplja u plitici (vidjeti sliku 3.) koja je smještena na dnu komore između otvora za odzračivanje tako da ne prekriva ni jednu njihovu površinu.

Slika 1.

Primjer komore za izgaranje s držačem uzorka i pliticom za kapljevinu

Slika 2.

Primjer komore za izgaranje

(dimenzije u milimetrima)

plinski plamenik prorez za odzračivanje uzorak

Slika 3.

Tipična plitica za kapljevinu

(dimenzije u milimetrima)

2.2. Držač uzorka, koji se sastoji od dvije metalne ploče u obliku slova U ili okvira od materijala otpornog na koroziju. Dimenzije su navedene na slici 4.

Donja je ploča opremljena zaticima, a gornja odgovarajućim rupicama kako bi se osiguralo ravnomjerno učvršćenje uzorka. Zatici služe i kao mjerne točke na početku i kraju duljine gorenja.

Mora se postaviti nosač od toplinski otpornih žica promjera 0,25 mm koje obujmljuju okvir u razmacima od 25 mm preko donjeg okvira u obliku slova U (vidjeti sliku 5.).

Ravnina donje strane uzoraka mora biti 178 mm iznad podne ploče. Prednji rub držača uzorka mora biti udaljen 22 mm od kraja komore, a uzdužne stranice držača uzorka moraju biti udaljene 50 mm od bočnih stranica komore (sve su dimenzije unutarnje). (Vidjeti slike 1. i 2.)

Slika 4.

Primjer držača uzorka

(dimenzije u milimetrima)

uzorak poklopac

Slika 5.

Primjer presjeka konstrukcije donjeg okvira u obliku slova U s utorima za žicu

(dimenzije u milimetrima)

vanjska strana okvira utori 2 × 2 (smjer uzorka) duljina utori 0,5 × 0,5

2.3. Plinski plamenik

Mali je izvor zapaljenja Bunsenov plamenik unutarnjeg promjera 9,5 ± 0,5 mm. Nalazi se u ispitnom kućištu tako da mu je središte sapnice 19 mm ispod središta donjeg ruba otvorenog kraja uzorka (vidjeti sliku 2.).

2.4. Ispitni plin

Ispitni plin koji dolazi u plamenik mora imati kalorijsku vrijednost oko 38 MJ/m3(npr. prirodni plin).

2.5. Metalni češalj, najmanje duljine 110 mm, sa sedam do osam glatkih zaobljenih zubaca na 25 mm.

2.6. Štoperica točnosti mjerenja 0,5 sekunda.

2.7. Digestor. Komora za izgaranje može se postaviti u digestor pod uvjetom da mu je unutarnji obujam barem 20 puta, ali ne više od 110 puta, veći od obujma komore za izgaranje i pod uvjetom da ni jedna dimenzija (visina, širina ili duljina) digestora nije više od 2,5 puta veća od bilo koje druge dimenzije. Prije ispitivanja mora se izmjeriti vertikalna brzina zraka kroz digestor 100 mm ispred i 100 mm iza krajnjeg položaja gdje će se nalaziti komora za izgaranje. Brzina mora biti između 0,10 i 0,30 m/s kako rukovatelj ne bi osjećao neugodu zbog proizvoda izgaranja. Može se upotrijebiti digestor s prirodnim prozračivanjem i primjerenom brzinom zraka.

3. UZORCI

3.1. Oblik i dimenzije

3.1.1. Oblik i dimenzije uzoraka navedeni su na slici 6. Debljina uzorka odgovara debljini proizvoda koji treba ispitati i ne smije biti veća od 13 mm. Kad je to moguće, uzima se uzorak jednakog presjeka po cijeloj duljini.

Slika 6.

Uzorak

(dimenzije u milimetrima)

3.1.2. Ako se zbog oblika i dimenzija proizvoda ne može uzeti uzorak navedene veličine, moraju se poštivati sljedeće najmanje dimenzije:

(a) uzorci širine od 3 do 60 mm moraju biti dugi 356 mm. U tom se slučaju materijal ispituje po širini proizvoda;

(b) uzorci širine od 60 do 100 mm moraju biti dugi najmanje 138 mm. U tom slučaju potencijalna duljina gorenja odgovara duljini uzorka, a mjerenje počinje na prvoj mjernoj točki.

3.2. Kondicioniranje

Uzorci se kondicioniraju najmanje 24 sata, ali ne više od 7 dana, na temperaturi od 23 ± 2 °C i pri relativnoj vlazi 50 ± 5 % i čuvaju se u takvim uvjetima do početka ispitivanja.

4. POSTUPAK

4.1. Uzorke s runjavom ili resičastom površinom stavite na ravnu površinu i češljem ih dva puta počešljajte suprotno od smjera vlakana (stavak 2.5.).

4.2. Stavite uzorak u držač (stavak 2.2.) tako da je izložena strana okrenuta nadolje prema plamenu.

4.3. Namjestite plinski plamen na visinu od 38 mm pomoću oznake u komori, pri čemu je ulaz zraka u plamenik zatvoren. Prije početka prvog ispitivanja plamen mora gorjeti najmanje 1 minutu radi stabilizacije.

4.4. Umetnite držač uzorka u komoru za izgaranje tako da kraj uzorka bude izložen plamenu pa nakon 15 sekunda prekinite dovod plina.

4.5. Mjerenje vremena gorenja počinje kad podnožje plamena prođe prvu mjernu točku. Promatrajte širenje plamena na strani koja gori brže od druge (gornja ili donja strana).

4.6. Mjerenje vremena gorenja završeno je kad plamen dođe do zadnje mjerne točke ili kad se plamen ugasi prije dolaska do zadnje mjerne točke. Ako plamen ne dosegne zadnju mjernu točku, izmjerite izgorenu duljinu do točke gdje se plamen ugasio. Izgorena duljina raspadnuti je dio uzorka koji je gorenjem uništen na površini ili u unutrašnjosti.

4.7. Ako se uzorak ne zapali ili ne nastavi gorjeti nakon gašenja plamenika, ili ako se plamen ugasi prije nego što dosegne prvu mjernu točku pa se ne izmjeri vrijeme gorenja, u izvješće o ispitivanju upišite da je brzina gorenja 0 mm/min.

4.8. Ako se provode niz ispitivanja ili ponovljena ispitivanja, uvjerite se da komora za izgaranje i držač uzorka nemaju temperaturu veću od 30 °C prije nego što pristupite sljedećem ispitivanju.

5. IZRAČUN

Brzina gorenja, B (1), u milimetrima u minuti, izračunava se prema formuli:

B = 60 s/t

pri čemu je:

s = izgorena duljina u milimetrima; t = vrijeme u sekundama potrebno da izgori duljina s.

(1) Brzina gorenja (B) za pojedini se uzorak izračunava samo u slučaju kad plamen dosegne zadnju mjernu točku ili kraj uzorka.