HR Službeni list Europske unije 22

42005X1216(07)



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 16.12.2005.

Pravilnik br. 113 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) - Jedinstvene odredbe o homologaciji glavnih svjetala motornih vozila sa žaruljama sa žarnom niti za simetrični kratki i/ili dugi svjetlosni snop (1)

A. ADMINISTRATIVNE ODREDBE

0. PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na glavna svjetla motornih vozila koja emitiraju asimetrični kratki i/ili dugi svjetlosni snop te mogu sadržavati leće od stakla ili plastičnog materijala i opremljena su zamjenjivim žaruljama sa žarnom niti (2) (3).

1. DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika,

1.1. „leća” znači krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinice) koji propušta svjetlost kroz rasvjetnu površinu;

1.2. „prevlaka” znači proizvod ili proizvodi koji se u jednom ili više slojeva nanose na vanjsku površinu leće;

1.3. „glavna svjetla različitih tipova” znači glavna svjetla koja se međusobno bitno razlikuju s obzirom na:

1.3.1. trgovački naziv ili zaštitni znak;

1.3.2. značajke optičkog sustava;

1.3.3. dodane ili izostavljene dijelove kojima se tijekom djelovanja, refleksijom, lomom svjetlosti (refrakcijom), apsorpcijom i/ili iskrivljenjem mogu mijenjati optički učinci;

1.3.4. vrstu svjetlosnog snopa (kratki svjetlosni snop, dugi svjetlosni snop ili oba);

1.3.5. materijale od kojih se sastoje leća i prevlaka, ako postoje;

1.3.6. kategoriju korištene žarulje sa žarnom niti;

1.4. „glavna svjetla različitih ‚razreda’ (A, B, C ili D)” znači glavna svjetla određena posebnim fotometrijskim odredbama.

2. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU GLAVNOG SVJETLA

2.1. Zahtjev za homologaciju glavnog svjetla podnosi nositelj trgovačkog naziva ili zaštitnog znaka ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. U njemu se navodi:

2.1.1. ima li glavno svjetlo funkciju kratkog i dugog svjetlosnoga snopa ili samo jednog od njih;

2.1.2. odnosi li se na glavno svjetlo razreda A, B, C ili D;

2.1.3. kategorija žarulje sa žarnom niti (ili više njih), kako je navedeno u Pravilniku br. 37.

2.2. Zahtjevu za homologaciju prilažu se:

2.2.1. crteži u tri primjerka s pojedinostima koje su dostatne za utvrđivanje tipa i frontalni nacrt glavnog svjetla s pojedinostima o brazdama na leći, ako postoje, te poprečni presjek; na crtežima se označuje mjesto predviđeno za homologacijsku oznaku;

2.2.2. kratak tehnički opis;

2.2.3. dva uzorka tipa glavnog svjetla;

2.2.4. isključivo za glavna svjetla razreda B, C ili D, za ispitivanje plastičnog materijala od kojeg su izrađene leće;

2.2.4.1. trinaest leća:

2.2.4.1.1. od toga, šest leća može se zamijeniti sa šest uzoraka materijala površine od najmanje 60 mm × 80 mm, koji imaju ravnu ili izbočenu vanjsku plohu te pretežno ravnu plohu u središnjem dijelu (polumjera zakrivljenosti od najmanje 300 mm) površine od najmanje 15 × 15 mm;

2.2.4.1.2. sve takve leće ili uzorci materijala moraju se proizvesti prema postupku koji se koristi u serijskoj proizvodnji;

2.2.4.2. reflektor na koji se mogu ugraditi leće mora biti u skladu s uputama proizvođača.

2.3. Materijalima od kojih se sastoje leće i prevlake, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju značajki tih materijala i prevlaka ako su isti već ispitani.

3. OZNAČIVANJE

3.1. Glavna svjetla za koja se podnosi zahtjev za homologaciju nose trgovački naziv ili zaštitni znak podnositelja zahtjeva.

3.2. Na leći i na kućištu (4), (5) nalazi se površina dostatna za homologacijsku oznaku i dodatne oznake iz stavka 4.; navedena se površina naznačuje na crtežima iz stavka 2.2.1.

3.3. Na poleđini glavnog svjetla navodi se kategorija korištene žarulje sa žarnom niti.

4. HOMOLOGACIJA

4.1. Općenito

4.1.1. Ako svi uzorci tipa glavnog svjetla dostavljeni u skladu sa stavkom 2. udovoljavaju uvjetima ovog Pravilnika, homologacija se izdaje.

4.1.2. Ako udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla udovoljavaju uvjetima iz više pravilnika, može se staviti jedinstvena međunarodna homologacijska oznaka, pod uvjetom da sva udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla udovoljavaju važećim odredbama.

4.1.3 Svakom se homologiranomu tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 00) naznačuju niz izmjena koje sadrže najnovije glavne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu glavnog svjetla obuhvaćenog ovim Pravilnikom.

4.1.4. Obavijest o izdavanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije odnosno konačnoj obustavi proizvodnje jednog tipa glavnog svjetla u skladu s ovim Pravilnikom, dostavlja se strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca koji odgovara uzorku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

4.1.5. Uz oznaku propisanu stavkom 3.1., na površinama iz stavka 3.2. na sva se glavna svjetla koja su u skladu s tipom homologiranim prema ovom Pravilniku stavlja homologacijska oznaka iz stavaka 4.2. i 4.3. u nastavku.

4.2. Sastav homologacijske oznake

Homologacijska se oznaka sastoji od:

4.2.1. međunarodne homologacijske oznake koja sadrži:

4.2.1.1. krug u koji je upisano slovo „E” te razlikovni broj države koja je izdala homologaciju (6);

4.2.1.2. homologacijskog broja koji se propisuje stavkom 4.1.3.;

4.2.2. sljedeću dodatnu oznaku:

4.2.2.1. vodoravnu strelicu s dva vrha koji pokazuje na lijevo i na desno;

4.2.2.2. na glavnim svjetlima koja udovoljavaju zahtjevima iz ovog Pravilnika isključivo u pogledu kratkog svjetlosnog snopa, slova „C-AS” za glavna svjetla razreda A, „C-BS” za glavna svjetla razreda B, „WC-CS” za glavno svjetlo razreda C ili „WC-DS” za glavno svjetlo razreda D;

4.2.2.3. na glavnim svjetlima koja udovoljavaju zahtjevima iz ovog Pravilnika isključivo u pogledu dugog svjetlosnoga snopa, slova „R-BS” za glavna svjetla razreda B, „WR-CS” za glavna svjetla razreda C ili „WR-DS” za glavna svjetla razreda D;

4.2.2.4. na glavnim svjetlima koja udovoljavaju zahtjevima iz ovog Pravilnika u pogledu kratkog i dugog svjetlosnoga snopa, slova „CR-BS” za glavna svjetla razreda B, „WCR-CS” za glavna svjetla razreda C ili „WCR-DS” za glavna svjetla razreda D;

4.2.2.5. na glavnim svjetlima s lećom od plastičnog materijala, slova „PL” se stavljaju uz oznake koje se propisuju stavcima od 4.2.2.3. do 4.2.2.5.;

4.2.2.6. na glavnim svjetlima koja udovoljavaju zahtjevima iz ovog Pravilnika za dugi svjetlosni snop, naznaku najviše jakosti svjetlosti referentnim znakom u skladu sa stavkom 6.3.2.1.2. uz krug u koji je upisano slovo „E”;

4.2.3. za svaki se primjer na potvrdi o homologaciji i obrascima s izjavom, koji se šalju državama ugovornim strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik, navodi odnosni postupak koji se koristi tijekom ispitivanja prema stavku 1.1.1.1. Priloga 4. i dopušteni napon(i) prema stavku 1.1.1.2. Priloga 4.

U odgovarajućim se slučajevima uređaj označava kako slijedi:

4.2.3.1. na glavnim svjetlima koja udovoljavaju uvjetima iz ovog Pravilnika i projektirana su tako da se žarna nit kratkog svjetlosnog snopa ne uključuje istodobno s onom druge svjetlosne funkcije s kojom se može uzajamno povezati, na homologacijsku se oznaku upisuje kosa crta (/) nakon oznake za kratki svjetlosni snop.

4.2.4. Dvije znamenke homologacijskog broja (trenutačno 00) koje označavaju niz izmjena koje sadrže najnovije glavne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije, te u slučaju potrebe, propisanu strelicu koja se može upisati uz prethodno navedene dodatne znakove.

4.2.5. Oznake i znakovi iz stavaka 4.2.1. i 4.2.3. čitki su i neizbrisivi. Isti se mogu postaviti na unutrašnji ili vanjski dio (providni ili ne) glavnog svjetla koje emitira svjetlost. U svakom su slučaju vidljivi kada je glavno svjetlo ugrađeno na vozilu ili kada se otvori pokretni dio kao što je pokrov motora.

4.3. Postavljanje oznake homologacije

4.3.1. Slike od 1. do 10. iz Priloga 2. ovom Pravilniku prikazuju primjere postavljanja oznaka homologacije s prethodno navedenim dodatnim znakovima.

4.3.2. Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla:

4.3.2.1. Ako udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla udovoljavaju uvjetima iz nekoliko pravilnika, može se staviti jedinstvena međunarodna homologacijska oznaka, koja se sastoji od kruga u koji je upisano slovo „E” te razlikovni broj države koja je izdala homologaciju i homologacijski broj. Navedena se homologacijska oznaka može staviti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima pod uvjetom da:

4.3.2.1.1. je vidljiva nakon njihovog postavljanja;

4.3.2.1.2. se ni jedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji prenosi svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni i homologacijska oznaka.

4.3.2.2. Identifikacijska oznaka svih svjetala koja odgovaraju Pravilniku prema kojem je izdana homologacija, zajedno s odgovarajućim nizom izmjena najnovijih glavnih tehničkih izmjena Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije, prema potrebi, propisana strelica, trebaju se staviti:

4.3.2.2.1. bilo na odgovarajuću površinu koja emitira svjetlost,

4.3.2.2.2. bilo u skupini tako da se svako udruženo, spojeno ili uzajamno povezano svjetlo može jasno identificirati.

4.3.2.3. Veličina elemenata jedinstvene homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine za najmanji pojedinačni znak koji se propisuje Pravilnikom prema kojem je homologacija izdana.

4.3.2.4. Homologacijski broj se dodjeljuje svakom odobrenom tipu. Ista ugovorna stranka ne dodjeljuje isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala predviđenih ovim Pravilnikom.

4.3.2.5. Na slici 11. iz Priloga 2. ovom Pravilniku navode se primjeri postavljanja oznaka homologacije udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala s prethodno navedenim dodatnim znakovima.

4.3.3. Svjetla čija se leća koristi za različite tipove glavnih svjetala i koja se mogu uzajamno povezati ili udružiti s drugim svjetlima

Primjenjuju se odredbe stavka 4.3.2.

4.3.3.1. Dodatno, ako se koristi ista leća, na njoj mogu biti različite homologacijske oznake koje se odnose na različite tipove glavnih svjetala ili jedinica svjetala, pod uvjetom da kućište glavnog svjetla, čak i ako se ne može odvojiti od leće, također sadrži prostor iz stavka 3.2., i nosi homologacijsku oznaku stvarnih funkcija. Ako različiti tipovi glavnih svjetala imaju isto kućište, na njemu mogu biti različite homologacijske oznake.

4.3.3.2. Na slici 12. iz Priloga 2. ovom Pravilniku navode se primjeri postavljanja homologacijskih oznaka koje se odnose na gornji primjer.

B. TEHNIČKI ZAHTJEVI ZA GLAVNA SVJETLA (7)

5. OPĆE SPECIFIKACIJE

5.1. Svi uzorci moraju biti u skladu sa specifikacijama iz stavaka od 6. do 8. u nastavku.

5.2. Glavna su svjetla izrađena tako da pri uobičajenoj upotrebi zadržavaju propisane fotometrijske značajke i dalje besprijekorno funkcioniraju usprkos mogućim vibracijama kojima su izložena.

5.2.1. Glavna svjetla sadrže napravu pomoću koje se mogu namjestiti na vozilima u skladu s odgovarajućim propisima. Takva se naprava može, ali i ne mora, vodoravno namjestiti pod uvjetom da su glavna svjetla projektirana tako da mogu zadržati vodoravno usmjerenje čak i nakon okomitog namještanja. Takva se naprava ne treba ugraditi na dijelovima u kojima se reflektor i leća ne mogu rastaviti pod uvjetom da se primjena takvih dijelova ograniči na vozila na kojima se glavna svjetla mogu namjestiti na drugi način.

Ako su glavno svjetlo koje daje dugi svjetlosni snop i glavno svjetlo koje daje kratki svjetlosni snop, od kojih je svako opremljeno zasebnom žaruljom sa žarnom niti, složeni u cjelinu, naprava za namještanje omogućuje zasebno namještanje svakog optičkog sustava.

5.2.2. Međutim, navedene se odredbe ne primjenjuju na sklopove glavnih svjetala čiji su reflektori nerazdvojivi. Na taj se tip glavnih svjetala primjenjuju odredbe stavka 6.3. ovog Pravilnika.

5.3. Glavno je svjetlo opremljeno žaruljom (žaruljama) sa žarnom niti, homologiranom (homologiranima) u skladu s Pravilnikom br. 37. Mogu se upotrijebiti sve žarulje sa žarnom niti iz Pravilnika br. 37. pod uvjetom da:

(a) se primjena ne ograničava sadržajem navedenog Pravilnika;

(b) za razred A i B, referentni svjetlosni snop kratkog svjetla ne prelazi 600 mm;

(c) za razred C i D, objektivni svjetlosni snop kratkog svjetla ne prelazi 2 000 mm.

5.4. Dijelovi pomoću kojih se žarulja (žarulje) sa žarnom niti pričvršćuje (pričvršćuju) na reflektor, izrađeni su tako da se čak i u mraku mogu učvrstiti samo u ispravan položaj (8).

5.5. Držač žarulje sa žarnom niti mora biti u skladu s dimenzijskim značajkama kako se navode u trećem izdanju Publikacije IEC-a 61-2 iz 1969. godine. Primjenjuju se nositeljevi podaci relevantni za tu kategoriju žarulje sa žarnom niti.

5.6. Dodatno, glavna svjetla razreda B, C ili D dodatno se ispituju u skladu s odredbama Priloga 4. kako bi se osiguralo da se fotometrijska svojstva upotrebom pretjerano ne mijenjaju.

5.7. Ako je leća glavnog svjetla razreda B, C ili D izrađena od plastičnog materijala, ispitivanja se provode u skladu s odredbama Priloga 6.

5.8. Kod glavnih svjetala projektiranih da naizmjence daju dugi i kratki svjetlosni snop, mehanička, elektromehanička ili druga naprava ugrađena u glavno svjetlo za prebacivanje s jednog svjetlosnog snopa na drugi, mora se izraditi tako da:

5.8.1. naprava bude dovoljno otporna da izdrži 50 000 uključivanja bez oštećenja usprkos vibracijama kojima može biti izložena pri uobičajenoj upotrebi;

5.8.2. se u slučaju kvara automatski prebacuje u položaj za kratki svjetlosni snop;

5.8.3. se uvijek može proizvesti kratki ili dugi svjetlosni snop bez mogućnosti da se mehanizam zaustavi između ta dva položaja;

5.8.4. korisnik ne može promijeniti oblik ili položaj pokretnih dijelova pomoću uobičajenih alata.

6. OSVIJETLJENOST

6.1. Opće odredbe

6.1.1. Glavna se svjetla proizvode tako da daju odgovarajuću osvijetljenost bez bljeska u slučaju kratkog svjetlosnog snopa i dobru osvijetljenost kod dugog svjetlosnog snopa.

6.1.2. Osvijetljenost koju proizvodi glavno svjetlo ispituje se na okomitom zaslonu postavljenom 25 m ispred glavnog svjetla i pod pravim kutom u odnosu na njegovu os, kako je prikazano u Prilogu 3. ovom Pravilniku.

6.1.3. Glavna se svjetla ispituju pomoću standardne (etalonske) bezbojne žarulje sa žarnom niti koja je projektirana za nazivni napon od 12 V. Tijekom ispitivanja glavnog svjetla, napon na priključcima žarulje sa žarnom niti mora se namjestiti tako da se postigne referentni svjetlosni snop, kako je navedeno u odnosnom popisu s podacima iz Pravilnika br. 37.

6.1.4. Glavno se svjetlo smatra prihvatljivim ako su fotometrijski zahtjevi iz stavka 6. ispunjeni na najmanje jednoj standardnoj (etalonskoj) žarulji sa žarnom niti od 12 volta koja se može isporučiti s glavnim svjetlom.

6.2. Odredbe za kratki svjetlosni snop

6.2.1. Kratki svjetlosni snop mora davati dostatno oštru granicu „svijetlo-tamno” da se može namjestiti na odgovarajući način. Granica „svijetlo-tamno” mora biti vodoravna i što ravnija te se proteže iznad vodoravne duljine najmanje ± 3° za glavna svjetla razreda A, C i D i najmanje ± 5° za glavna svjetla razreda B.

6.2.2. Glavno se svjetlo usmjerava tako da:

6.2.2.1. je sa strane snop čim više simetričan u odnosu na crtu V-V, osim za glavna svjetla razreda A ili B koja nemaju mehanizam za namještanje vodoravnog smjera. Takva se glavna svjetla postavljaju u isti položaj kao i na vozilu;

6.2.2.2. se okomito glavno svjetlo postavlja tako da je granica „svijetlo-tamno” smještena 250 mm ispod crte H-H. Ona mora biti što je više moguće vodoravna.

6.2.3. Kada se namjesti na navedeni način te ako se homologacija zahtijeva samo za kratki svjetlosni snop (9), glavno svjetlo mora biti u skladu isključivo sa zahtjevima iz stavaka od 6.2.5. do 6.2.6. u nastavku; ako treba davati i kratki i dugi svjetlosni snop, glavno svjetlo mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 6.2.5. do 6.2.6. i 6.3.

6.2.4. Ako na taj način namješteno glavno svjetlo ne udovoljava uvjetima iz stavaka 6.2.5., 6.2.6. i 6.3., njegovo se postavke, osim kod glavnih svjetala koji nemaju mehanizam za namještanje vodoravnog smjera, mogu promijeniti pod uvjetom da se os snopa ne pomakne u stranu za više od 1° (= 44 cm) na desno ili na lijevo (10). Kako bi se omogućilo namještanje s granicom „svijetlo-tamno”, glavno se svjetlo može djelomično prekriti radi postizanja bolje oštrine granice „svijetlo-tamno”.

6.2.5. Osvijetljenost koju na zaslonu daje kratki svjetlosni snop ispunjava sljedeće uvjete:

6.2.5.1. za glavna svjetla razreda A:

Svaka točka na crti i iznad crte H-H ≤ 0,32 luksa Svaka točka na crti 25L-25R ≥ 1,28 luksa Svaka točka na crti 12,5L-12,5R ≥ 0,64 luksa

6.2.5.2. za glavna svjetla razreda B:

Svaka točka na crti i iznad crte H-H ≤ 0,7 luksa Svaka točka na crti 50L-50R osim 50V (11) ≥ 1,5 luksa Točka 50V ≥ 3 luksa Svaka točka na crti 25L-25R ≥ 3 luksa Svaka točka u području IV. ≥ 1,5 luksa

6.2.5.3. za glavna svjetla razreda C ili D:

Točka/crta/područje ispitivanja Pozicija u rešetki B-b u stupnjevima kuta, okomito b**, vodoravno B** Propisana rasvjeta u luksima na 25 m Najmanja Najveća Razred D Razred C Razred D Razred C > 125 cc ≤ 125 cc > 125 cc ≤ 125 cc 1 0,86 D 3,5 R 2,3 15,4 2 0,86 D 0 5,8 2,9 — 3 0,86 D 3,5 L 2,3 15,4 4 0,50 U 1,50 L & 1, 50 R — 1,08 6 2,00 D 15 L & 15 R 1,28 0,64 — 7 4,00 D 20 L & 20 R 0,38 0,19 — 8 0 0 — 1,92 Crta 11 2,00 D 9 L do 9 R 1,6 — Crta 12 7,00 D 10 L do 10 R — 0,3; ali 0,96 ako se nalazi unutar stošca od 2° Crta 13 10,00 U 10 L do 10 R — 0,15; ali 0,64 ako se nalazi unutar stošca od 2° Crta 14 10 U do 90 U 0 — 0,15; ali 0,64 ako se nalazi unutar stošca od 2° 15* 4,00 U 8,0 L 0,1* 1,08 16* 4,00 U 0 0,1* 1,08 17* 4,00 U 8,0 R 0,1* 1,08 18* 2,00 U 4,0 L 0,2* 1,08 19* 2,00 U 0 0,2* 1,08 20* 2,00 U 4,0 R 0,2* 1,08 21* 0 8,0 L & 8,0 R 0,1* — 22* 0 4,0 L & 4,0 R 0,2* 1,08 područje 1 1U/8L-4U/8L-4U/8R-1U/8R-0/4R-0/1R-0,6U/0-0/1L-0/4L-1U/8L — 1,08 područje 2 > 4 U la < 10 U 10 L la 10 R — 0,3; ali 0,96 ako se nalazi unutar stošca od 2° područje 3 10 U la 90 U 10 L la 10 R — 0,15; ali 0,64 ako se nalazi unutar stošca od 2°

Napomene

„D” znači ispod crte H-H. „U” znači iznad crte H-H. „R” znači desno od crte V-V. „L” znači lijevo od crte V-V.

* tijekom mjerenja vrijednosti u tim točkama, uključuje se prednje pozicijsko svjetlo homologirano prema Pravilniku ECE br. 50 kada je ono spojeno, udruženo ili uzajamno povezano s glavnim svjetlom.

** dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku mjernu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drukčije.

Dodatne opće napomene:

ECE homologacija tipa pri referentnom svjetlosnom toku u skladu s Pravilnikom br. 37 ili pri objektivnom svjetlosnom snopu za izvore svjetla na plinski izboj u skladu s Pravilnikom br. 99.

Nominalni položaj za fotometriju:

okomito: 1 % D (0,57 °D); vodoravno: 0°

Dopušteno odstupanje za fotometriju:

okomito: 0,3 °D do 0,8 °D; vodoravno: ± 0,5 °D L-R

6.2.6. U područjima 1., 2. i 3. glavnih svjetala razreda C ili D svjetlost se raspodjeljuje što je moguće ravnomjernije.

6.3. Odredbe za dugi svjetlosni snop

6.3.1. Za glavno svjetlo koje daje dugi i kratki svjetlosni snop, mjerenje osvijetljenosti koju na zaslonu proizvodi dugi svjetlosni snop obavlja se istim namještanjem glavnog svjetla kao za mjerenja prema stavku 6.2.; glavno svjetlo koje daje samo dugi svjetlosni snop, namješta se tako da područje najveće osvijetljenosti leži u sjecištu crta H-H i V-V; takvo glavno svjetlo treba ispunjavati isključivo uvjete iz stavka 6.3.

6.3.2. Osim za glavno svjetlo razreda A, osvijetljenost koju na zaslonu proizvodi dugi svjetlosni snop, ispunjava sljedeće uvjete:

6.3.2.1. sjecište (HV) crta H-H i V-V nalazi se unutar crte izoluksa od 80 % najveće osvijetljenosti. Ta najveća vrijednost (EM) nije manja od 32 luksa za glavna svjetla razreda B ili C i 51,2 luksa za glavna svjetla razreda D. Najveća vrijednost ni u kojem slučaju ne prelazi 240 luksa u slučaju glavnog svjetla razreda B i 180 luksa kod glavnih svjetala razreda C i D.

6.3.2.1.1. Najveća jakost svjetlosti (IM) dugog svjetlosnog snopa izražena u tisućama kandela izračunava se pomoću formule:

6.3.2.1.2. Referentna oznaka (I’M), koja označava najveću jakost i navedena je u stavku 4.2.2.6., izračunava se pomoću formule:

Ova se vrijednost zaokružuje na vrijednosti: 7,5-10-12,5-17,5-20-25-27,5-30-37,5-40-45-50.

6.3.2.2. Polazeći iz točke HV vodoravno na desno i lijevo, osvijetljenost nije manja od 12 luksa za glavno svjetlo razreda B i C i 24 luksa za glavno svjetlo razreda D do udaljenosti od 1 125 mm i nije manje od 3 luksa za glavno svjetlo razreda B i C i od 6 luksa za glavno svjetlo razreda D do udaljenosti od 2 250 mm.

Kod glavnih svjetala razreda C i D, jakosti su u skladu s tablicom A odnosno B iz Priloga 3. Tablica A se primjenjuje ako primarni dugi svjetlosni snop proizvodi jedan izvor svjetlosti. Tablica B se primjenjuje kada dugi svjetlosni snop proizvodi dodatno glavno svjetlo za dugi svjetlosni snop koje radi s usklađenim glavnim svjetlom za kratki svjetlosni snop ili primarnim glavnim svjetlom za dugi svjetlosni snop.

6.4. Za glavna svjetla s podesivim reflektorom provode se dodatna ispitivanja nakon što se reflektor pomoću naprave za namještanje glavnih svjetala pomakne okomito za ± 2 stupnja iz početnog položaja ili barem u najviši položaj, ako je to manje od 2 stupnja. Nakon što se cijelo glavno svjetlo iznova namjesti (na primjer pomoću goniometra) u odgovarajući suprotni položaj, ispituje se osvijetljenost u sljedećim smjerovima pri čemu se vrijednosti nalaze u okviru propisanih granica:

kratki svjetlosni snop: točke HV i 0,86D-V; dugi svjetlosni snop: IM i točka HV (postotak od IM-a).

6.5. Vrijednosti osvijetljenosti na zaslonu iz stavaka 6.2. i 6.3. mjere se s foto-osjetilom čije se djelatno područje nalazi unutar kvadrata dužine stranice od 65 mm.

7. BOJA

7.1. Boja emitiranog svjetla je bijela. Kolorimetrijske značajke izražene u trikromatskim koordinatama prema CIE-u nalaze se unutar sljedećih granica:

granica prema plavoj x ≥ 0,310 granica prema žutoj x ≤ 0,500 granica prema zelenoj y ≤ 0,150 + 0,640 x granica prema zelenoj y ≤ 0,440 granica prema ljubičastoj y ≥ 0,050 + 0,750 x granica prema crvenoj y ≥ 0,382

C. OSTALE ADMINISTRATIVNE ODREDBE

8. PREINAKE I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA GLAVNOG SVJETLA

8.1. O svim se preinakama tipa glavnog svjetla obavješćuje nadležno administrativno tijelo koje je homologiralo tip glavnog svjetla. To tijelo može:

8.1.1. smatrati da izvršene preinake vjerojatno neće imati značajan negativni učinak i da glavno svjetlo u svakom slučaju još uvijek ispunjava propisane uvjete; ili

8.1.2. od tehničke službe nadležne za provođenje ispitivanja zahtijevati dodatno izvješće o ispitivanju.

8.2. Potvrda ili odbijanje homologacije s navedenim preinakama dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem postupka iz stavka 4.1.4.

8.3. Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije, takvom proširenju dodjeljuje serijski broj te o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu s izjavom koji odgovara uzorku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

9. SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci za ispitivanje sukladnosti proizvodnje moraju odgovarati postupcima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. revizija), pri čemu je potrebno ispunjavati sljedeće uvjete:

9.1. glavna svjetla homologirana u skladu s ovim Pravilnikom proizvode se tako da odgovaraju homologiranom tipu, tj. udovoljavaju uvjetima iz stavaka 6. i 7.;

9.2. poštuju se najmanji uvjeti sukladnosti s postupcima nadzora proizvodnje iz Priloga 5. ovom Pravilniku;

9.3. poštuju se najmanji uvjeti uzorkovanja koje je proveo inspektor iz Priloga 7. ovom Pravilniku;

9.4. nadležno tijelo koje je izdalo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti postupke nadzora sukladnosti za svaku proizvodnu jedinicu. Uobičajena je učestalost tih provjera jednom svake dvije godine;

9.5. glavna svjetla s očiglednim greškama ne uzimaju se u obzir.

10. SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

10.1. Homologacija koja je izdana za tip glavnog svjetla u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako ne udovoljava uvjetima, odnosno ako glavno svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku nije u skladu s homologiranim tipom.

10.2. Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno izdala, o tome na obrascu s izjavom iz Priloga 1. ovom Pravilniku bez odgađanja obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

11. KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije u potpunosti obustavi proizvodnju tipa glavnog svjetla homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je izdalo homologaciju. Po primitku relevantnog priopćenja, navedeno tijelo sa svoje strane obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca s izjavom koji odgovara uzorku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

12. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBA NADLEŽNIH ZA HOMOLOGACIJSKA ISPITIVANJA I NADLEŽNIH ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik moraju Tajništvu Ujedinjenih naroda dostaviti nazive i adrese tehničkih služba nadležnih za homologacijska ispitivanja te nadležnih administrativnih tijela koja izdaju homologaciju, a kojima se moraju poslati certifikati o homologaciji, odnosno proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije te konačnoj obustavi proizvodnje, koji su izdani u drugim državama.

(1) Uključuje:

Dopuna 1 originalnoj verziji Uredbe — Datum stupanja na snagu: 11. kolovoza 2002.

Korigenda 1 originalne verzije Uredbe — Datum stupanja na snagu: 13. studenog 2002.

Dopuna 2 originalnoj verziji Uredbe — Datum stupanja na snagu: 27. veljače 2004.

Korigenda 1 originalne verzije Uredbe — Datum stupanja na snagu: 10. ožujka 2004.

(2) Primjena glavnih svjetala navodi se u mjerodavnim pravilnicima o ugradnji uređaja za osvjetljavanje i uređaja za svjetlosnu signalizaciju.

(3) Odredbe ovog Pravilnika ne sprečavaju stranku Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik da zabrani sklop glavnog svjetla homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, koji sadrži leću od plastičnog materijala, s mehaničkom napravom za čišćenje glavnog svjetla (s brisačima).

(4) Reflektor se smatra kućištem.

(5) Ako se leća ne može odvojiti od kućišta glavnog svjetla, dostatno je jedinstveno označivanje u skladu sa stavkom 4.2.5.

(6) 1 za Njemačku, 2 za Francusku. 3 za Italiju, 4 za Nizozemsku, 5 za Švedsku, 6 za Belgiju, 7 za Mađarsku, 8 za Češku, 9 za Španjolsku, 10 za Jugoslaviju, 11 za Ujedinjenu Kraljevinu, 12 za Austriju, 13 za Luksemburg, 14 za Švicarsku, 15 (prazno), 16 za Norvešku, 17 za Finsku, 18 za Dansku, 19 za Rumunjsku, 20 za Poljsku, 21 za Portugal, 22 za Rusku Federaciju, 23 za Grčku, 24 za Irsku, 25 za Hrvatsku, 26 za Sloveniju, 27 za Slovačku, 28 za Bjelarus, 29 za Estoniju, 30 (prazno), 31 za Bosnu i Hercegovinu, 32 za Latviju, 33 (prazno), 34 za Bugarsku, 35 (prazno), 36 za Litvu, 37 za Tursku, 38 (prazno), 39 za Azerbajdžan, 40 za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, 41 (prazno), 42 za Europsku zajednicu (homologacije izdaju njezine države članice koristeći odnosne oznake ECE-a), 43 za Japan, 44 (prazno), 45 za Australiju, 46 za Ukrajinu, 47 za Južnoafričku Republiku i 48 za Novi Zeland. Naknadni brojevi dodjeljuju se drugim državama kronološkim redom kojem iste ratificiraju ili pristupe Sporazumu o donošenju jedinstvenih tehničkih uvjeta za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi i/ili upotrijebiti na vozilu s kotačima i uvjete za uzajamno priznanje izdane homologacije na temelju tih propisa te tako dodijeljene brojeve glavni tajnik Ujedinjenih naroda dostavlja ugovornim strankama Sporazuma.

(7) Tehnički zahtjevi za žarulje sa žarnom niti: vidjeti Pravilnik br. 37.

(8) Smatra se da glavno svjetlo ispunjava zahtjeve iz ovog stavka ako se žarulja sa žarnom niti može lako ugraditi u glavno svjetlo i krilca za pozicioniranje se mogu točno namjestiti u proreze čak i u mraku.

(9) Takvo posebno glavno svjetlo s „kratkim svjetlosnim snopom” može sadržavati dugi svjetlosni snop koji ne podliježe odredbama.

(10) Granica preusmjeravanja od 1° na desno ili lijevo nije u nesuglasju s okomitim preusmjeravanjem prema gore ili dolje. Isto se ograničava odredbama stavka 6.3. (odredbe stavka 6.3. ne primjenjuju se na glavna svjetla za kratki svjetlosni snop).

(11) Omjer jakosti

PRILOG 1.

IZJAVA

[Najveći format: A4 (210 × 297 mm)]

PRILOG 2.

PRIMJERI POSTAVLJANJA HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

Glavno svjetlo s jednom od prethodno prikazanih homologacijskih oznaka homologirano je u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. … pod homologacijskim brojem 243 te udovoljava uvjetima iz ovog Pravilnika u njegovom izvornom obliku (00). Kratki svjetlosni snop projektiran je isključivo za promet desnom stranom kolnika. Slova C-AS (slika 1.) označavaju da se glavno svjetlo odnosi na glavno svjetlo za kratki i dugi svjetlosni snop razreda A, a slova CR-BS (slika 2.) označavaju da se ono odnosi na glavno svjetlo za kratki i dugi svjetlosni snop razreda B.

Napomena: homologacijski broj i dodatne oznake upisuju se uz krug te iznad ili ispod slova „E” ili pak lijevo ili desno od tog slova. Znamenke homologacijskog broja moraju biti na istoj strani u odnosu na slovo „E” te poredane u istom smjeru.

Upotrebu rimskih brojeva kod homologacijskih brojeva potrebno je izbjegavati kako bi se isključila zamjena s drugim oznakama.

Glavno svjetlo koje ima prethodno prikazanu homologacijsku oznaku odnosi se na glavno svjetlo s lećom od plastičnog materijala koje udovoljava uvjetima iz ovog Pravilnika te je projektirano:

Slika 3.: razred B isključivo za kratki svjetlosni snop

Slike 4.: razred B za kratki i dugi svjetlosni snop.

Glavno svjetlo koje nosi prethodnu homologacijsku oznaku udovoljava uvjetima iz ovog Pravilnika:

Slika 5.: razred B za kratki i dugi svjetlosni snop.

Slika 6.: razred B isključivo za kratki svjetlosni snop.

Kratki svjetlosni snop ne uključuje se istodobno s dugim svjetlosnim snopom i/ili drugim uzajamno povezanim glavnim svjetlom.

Glavno svjetlo koje nosi gornju homologacijsku oznaku odnosi se na glavno svjetlo s lećom od plastičnog materijala koje udovoljava uvjetima iz ovog Pravilnika te je projektirano:

Slika 7.: razred C isključivo za kratki svjetlosni snop.

Slika 8.: razred C za kratki i dugi svjetlosni snop.

Glavno svjetlo koje nosi gornju homologacijsku oznaku odnosi se na glavno svjetlo koje udovoljava uvjetima iz ovog Pravilnika:

Slika 9.: razred D za kratki i dugi svjetlosni snop.

Slika 10.: razred D isključivo za kratki svjetlosni snop.

Kratki svjetlosni snop ne uključuje se istodobno s dugim svjetlosnim snopom i/ili drugim uzajamno povezanim glavnim svjetlom.

Jednostavno označivanje udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala

Slika 11.

(Okomite i vodoravne crte daju shematski prikaz svjetlosnog signalnog uređaja. Iste ne čine dio homologacijske oznake.)

Primjer A Primjer B Primjer C Primjer D

Napomena: prethodna četiri primjera odgovaraju uređaju za osvjetljavanje s homologacijskom oznakom koja se sastoji od:

prednjeg pozicijskog svjetla homologiranog u skladu s Pravilnikom br. 50 u njegovom izvornom obliku (00),

glavnog svjetla razreda D s kratkim svjetlosnim snopom i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti svjetlosti između 86 250 i 101 250 kandela (kako je naznačeno brojem 30), koje je homologirano u skladu s uvjetima iz ovog Pravilnika u njegovom izvornom obliku (00) i sadrži leću od plastičnog materijala,

prednjeg svjetla za maglu koje je homologirano u skladu s nizom 02 izmjena Pravilnika br. 19 i sadrži leću od plastičnog materijala,

prednjeg pokazivača smjera kategorije 11, homologiranog u skladu s nizom 01 izmjena Pravilnika br. 50.

Svjetlo koje je uzajamno povezano s glavnim svjetlom

Slika 12.

Primjer 1.

Prethodni primjer odgovara oznaci na leći od plastičnog materijala koja se koristi za različite tipove glavnih svjetala i to:

za glavno svjetlo razreda D s kratkim i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti svjetlosti između 86 250 i 101 250 kandela (kako je naznačeno brojem 30), homologirano u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika u njegovom izvornom obliku (00), koje je uzajamno povezano s prednjim pozicijskim svjetlom homologiranim u skladu s Pravilnikom br. 50 u njegovom izvornom obliku (00);

ili za glavno svjetlo razreda C s kratkim i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti svjetlosti između 33 750 cd i 45 000 cd (kako je naznačeno brojem 12.5), homologirano u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika u njegovom izvornom obliku (00), koje je uzajamno povezano s istim prednjim pozicijskim svjetlom kako je prethodno navedeno.

PRILOG 3.

MJERNI ZASLON

za glavna svjetla razreda A

(Dimenzije u mm sa zaslonom na udaljenosti od 25 m)

Slika A

MJERNI ZASLON

za glavna svjetla razreda B

(Dimenzije u mm sa zaslonom na udaljenosti od 25 m)

Slika B

MJERNI ZASLON

za glavna svjetla razreda C i D

(Dimenzije u mm sa zaslonom na udaljenosti od 25 m)

Tablica A: Glavno svjetlo za primarni dugi svjetlosni snop

Za pojedinosti o položaju ispitnih točaka vidjeti sliku D.

broj ispitne točke položaj ispitne točke propisana osvijetljenost u luksima razred D razred C > 125 cc ≤ 125 cc najmanje najviše najmanje najviše 1 H-V (1) (1) — (1) — 2 H-3R & 3L 19,2 — 12,8 — 3 H-6R & 6L 6,4 — 4,16 — 4 H-9R & 9L 3,84 — 2,56 — 5 H-12R & 12L 1,28 — 0,8 — 6 2U-V 1,92 — 1,28 — 7 4D-V — (2) — (2) najmanja jakost svjetlosti pri maksimumu 51,2 — 32 — najveća jakost svjetlosti — 180,0 — 180,0





Tablica B: Glavno svjetlo s dodatnim dugim svjetlosnim snopom koje radi s usklađenim glavnim svjetlom za kratki svjetlosni snop ili glavnim svjetlom za primarni dugi svjetlosni snop

Za pojedinosti o položaju ispitnih točaka vidjeti sliku E.

broj ispitne točke položaj ispitne točke propisana osvijetljenost u luksima razred D razred C > 125 cc ≤ 125 cc najmanje najviše najmanje najviše 1 H-V (3) (3) — (3) — 2 H-3R & 3L 19,2 — 12,8 — 3 H-6R & 6L 6,4 — 4,16 — 6 2U-V 1,92 — 1,28 — 7 4D-V — (4) — (4) najmanja jakost svjetlosti pri maksimumu 51,2 — 32 — najveća jakost svjetlosti — 180,0 — 180,0

Slika D

Primarni dugi svjetlosni snop

Slika E

Dodatni dugi svjetlosni snop

(1) Jakost u točki H-V jednaka je ili veća od 80 % najveće jakosti u uzorku svjetlosnog snopa.

(2) Jakost u točki 4D-V jednaka je ili manja od 30 % najveće jakosti u uzorku svjetlosnog snopa.

(3) Jakost u točki H-V jednaka je ili veća od 80 % najveće jakosti u uzorku svjetlosnog snopa.

(4) Jakost u točki 4D-V jednaka je ili manja od 30 % najveće jakosti u uzorku svjetlosnog snopa.

PRILOG 4.

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKA UKLJUČENIH GLAVNIH SVJETALA

ISPITIVANJA CIJELIH GLAVNIH SVJETALA RAZREDA B, C i D

Nakon što se fotometrijske vrijednosti u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika izmjere u točki Emaks za dugi svjetlosni snop i točkama HV, 50R, 50L i B50 za kratki svjetlosni snop, uzorak cijelog glavnog svjetla ispituje se u vezi s postojanosti fotometrijskih značajki u radu. „Cijelo glavno svjetlo” označava cijelo svjetlo uključujući dijelove karoserije koji ga okružuju i svjetla koja bi mogla utjecati na njegovo odvođenje topline.

1. ISPITIVANJE POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI

Ispitivanja se provode u suhoj i mirnoj okolini na temperaturi od 23 °C ± 5 °C, pri čemu je cijelo glavno svjetlo učvršćeno na nosaču koji odgovara ispravnoj ugradnji na vozilo.

1.1. Čisto glavno svjetlo

Glavno svjetlo treba biti uključeno 12 sati, kako je navedeno u stavku 1.1.1. te se ispituje kako je određeno u stavku 1.1.2.

1.1.1. Postupak ispitivanja (1)

Glavno svjetlo radi određeno vrijeme tako da:

(a) je u slučaju homologacije samo jedne svjetlosne funkcije (dugog ili kratkog svjetlosnog snopa ili prednjeg svjetla za maglu), odgovarajuća žarna nit upaljena utvrđeno vrijeme (2),

(b) se u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i s jednim ili više dugih svjetlosnih snopova ili kod glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom i prednjim svjetlom za maglu: i. glavno svjetlo izlaže sljedećem ciklusu do isteka utvrđenog vremena: 15 minuta svijetli kratki svjetlosni snop; 5 minuta svijetle sva svjetla; ii. ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili upaljenim dugim svjetlosnim snopom/snopovima (3), ispitivanje se provodi u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem (2) kratkog svjetlosnog snopa na pola vremena i dugog svjetlosnoga snopa/dugih svjetlosnih snopova (istodobno) na pola vremena koje se utvrđuje u stavku 1.1.

(c) se u slučaju glavnog svjetla s prednjim svjetlom za maglu i jednim ili više dugih svjetlosnih snopova: i. glavno svjetlo izlaže sljedećem ciklusu do isteka utvrđenog vremena: 15 minuta svijetli prednje svjetlo za maglu; 5 minuta svijetle sva svjetla. ii. ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim prednjim svjetlom za maglu ili dugim svjetlosnim snopom/snopovima (3), ispitivanje se provodi u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem (2) prednjeg svjetla za maglu na pola vremena i dugog svjetlosnog snopa/dugih svjetlosnih snopova (istodobno) na pola vremena koje se utvrđuje u stavku 1.1.

(d) se u slučaju glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom, jednim ili više dugih svjetlosnih snopova i prednjim svjetlom za maglu: i. glavno svjetlo izlaže sljedećem ciklusu do isteka utvrđenog vremena: 15 minuta svijetli kratki svjetlosni snop; 5 minuta svijetle sva svjetla. ii. ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili jednim ili više dugih svjetlosnih snopova (4), ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem (5) kratkog svjetlosnog snopa na pola vremena i dugog svjetlosnog snopa/dugih svjetlosnih snopova (istodobno) na pola vremena koje se utvrđuje u stavku 1.1., dok se prednje svjetlo za maglu izlaže ciklusu od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno tijekom pola vremena i za funkcioniranja dugog svjetlosnoga snopa; iii. ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili prednjim svjetlom za maglu (4), ispitivanje se obavlja u skladu s uvjetima, uzastopnim uključivanjem (5) kratkog svjetlosnog snopa na pola vremena i prednjeg svjetla za maglu na pola vremena koje se utvrđuje u stavku 1.1., dok se dugi svjetlosni snop ili više njih, izlaže ciklusu od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno tijekom pola vremena i za funkcioniranja kratkog svjetlosnoga snopa; iv. ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom, dugim svjetlosnim snopom/snopovima (4) ili prednjim svjetlom za maglu (4), ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem (5) kratkog svjetlosnog snopa na trećinu vremena, dugog svjetlosnog snopa/dugih svjetlosnih snopova na trećinu vremena i prednjeg svjetla za maglu na trećinu vremena koje se utvrđuje u stavku 1.1.

1.1.1.2. Ispitni napon

Napon se podešava na napajanje od 90 % najviše snage predviđene Pravilnikom br. 37 za korištene žarulje sa žarnom niti.

Primijenjena je snaga u svim slučajevima u skladu s odgovarajućom vrijednošću žarulje sa žarnom niti nazivnog napona od 12 V, izuzev ako podnositelj zahtjeva za homologaciju navede da se glavno svjetlo može koristiti s drugim naponom.

1.1.2. Rezultati ispitivanja

1.1.2.1. Vizualni pregled

Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leća glavnog svjetla i vanjska leća, ako postoji, čiste se čistom i vlažnom pamučnom tkaninom. Tada se provodi vizualni pregled, pri čemu se na leći glavnog svjetla ili vanjskoj leći ne smiju uočiti nikakva izobličenja, iskrivljenja, pukotine ili promjene boje.

1.1.2.2. Fotometrijsko ispitivanje

U skladu s odredbama ovog Pravilnika, fotometrijske se vrijednosti provjeravaju u sljedećim točkama:

za glavna svjetla razreda B: kratki svjetlosni snop: 50R – 50L – B 50 – HV, dugi svjetlosni snop: točka Emaks.

za glavna svjetla razreda C i D: kratki svjetlosni snop: 0,86D/3,5R – 0,86D/3,5L – 0,50U/1,5L i 1,5R – HV, dugi svjetlosni snop: točka Emaks.

Može se obaviti novo namještanje kako bi se uzelo u obzir iskrivljenje nosača glavnog svjetla zbog utjecaja topline (promjena položaja granice „svijetlo-tamno” obuhvaćena je stavkom 2. ovog Priloga).

Dopušteno odstupanje između fotometrijskih značajka i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja iznosi 10 % uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

1.2. Prljavo glavno svjetlo

Nakon provedbe ispitivanja iz stavka 1.1., glavno svjetlo pripremljeno kako se propisuje stavkom 1.2.1., svijetli jedan sat kako je navedeno u stavku 1.1.1., a isto se zatim provjerava kako se propisuje stavkom 1.1.2.

1.2.1. Priprema glavnog svjetla

1.2.1.1. Ispitna mješavina

1.2.1.1.1. Za glavno svjetlo sa staklenom vanjskom lećom:

Mješavina vode i onečišćivača koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od: 9 težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine čestica od 0-100 μm, 1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine čestica od 0-100 μm, 0,2 težinska dijela NaCMC (6), i odgovarajućeg dijela destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m. Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.1.2. Za glavno svjetlo s vanjskom lećom od plastičnog materijala:

Mješavina vode i onečišćivača koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od: 9 težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine čestica od 0-100 μm, 1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (od bukovine) veličine čestica od 0-100 μm, 0,2 težinska dijela NaCMC (6), 13 težinskih dijelova destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m i 2 ± 1 težinskih dijelova površinski aktivne tvari (7). Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2. Nanošenje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitna se mješavina ravnomjerno nanosi na cijelu površinu glavnog svjetla koja emitira svjetlo i potom se suši. Ovaj se postupak ponavlja sve dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20 % vrijednosti izmjerenih za svaku sljedeću točku pod uvjetima navedenima u ovom Prilogu:

za glavno svjetlo razreda B:

kratki/dugi svjetlosni snop i isključivo dugi svjetlosni snop: točke E maks

isključivo kratki svjetlosni snop: B 50 i 50 V

za glavno svjetlo razreda C i D:

kratki/dugi svjetlosni snop i isključivo dugi svjetlosni snop: točke E maks

isključivo kratki svjetlosni snop: 0,50U/1,5L & 1,5R i 0,86D/V

1.2.1.3. Mjerna oprema

Mjerna oprema jednaka je opremi koja se koristi tijekom homologacijskog ispitivanja glavnog svjetla. Za fotometrijsku provjeru koristi se standardna (etalonska) žarulja sa žarnom niti.

2. ISPITIVANJE PROMJENE OKOMITOG POLOŽAJA GRANICE „SVIJETLO-TAMNO” POD UTJECAJEM TOPLINE

Ovo se ispitivanje sastoji od provjere da okomiti pomak granice „svijetlo-tamno” pod utjecajem topline ne prelazi vrijednost utvrđenu za uključeno kratko svjetlo.

Glavno svjetlo ispitano u skladu sa stavkom 1. ispituje se u skladu sa stavkom 2.1. bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu na ispitnu napravu.

2.1. Ispitivanje

Ispitivanje se provodi u suhoj i mirnoj okolini na temperaturi od 23 °C ± 5 °C.

Korištenjem serijski proizvedene žarulje sa žarnom niti, uključene najmanje jedan sat, na glavnom se svjetlu uključuje kratki svjetlosni snop bez skidanja ili ponovnog namještanja u odnosu na ispitnu napravu (napon se za ovo ispitivanje namješta kako je određeno stavkom 1.1.1.2.). Položaj granice „svijetlo-tamno” u vodoravnom dijelu (između okomitih crta koje prolaze kroz točku 50 L i 50 R za glavna svjetla razreda B te točke 3,5 L i 3,5 R za glavna svjetla razreda C i D) provjerava se tri minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) nakon uključivanja.

Prethodno mjerenje promjene položaja granice „svijetlo-tamno” obavlja se pomoću postupka kojim se osigurava prihvatljiva točnost i rezultati koji se ponavljaju.

2.2. Rezultati ispitivanja

2.2.1. Rezultat izražen u miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim za kratko svjetlo isključivo ako apsolutna vrijednost zabilježena na glavnom svjetlu ne prelazi 1,0 mrad (Δ rl ≤ 1,0 mrad).

2.2.2. Međutim, ako je ta vrijednost veća od 1,0 mrad, ali nije veća od 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), ispituje se drugo glavno svjetlo kako je predviđeno stavkom 2.1., nakon što se triput uzastopno podvrgne ciklusu iz nastavka, kako bi se ustalio položaj mehaničkih dijelova glavnog svjetla na nosaču koji predstavlja ispravnu ugradnju na vozilu:

kratko svjetlo uključeno jedan sat (napon se namješta kako je propisano stavkom 1.1.1.2.),

stanka od jednog sata.

Tip glavnog svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti Δ rI, izmjerenih na prvom uzorku te Δ rII izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 1,0 mrad:

(1) Za raspored ispitivanja vidjeti Prilog 8. ovom Pravilniku.

(2) Kad ispitno glavno svjetlo sadrži signalna svjetla, signalna su svjetla upaljena tijekom ispitivanja. Pokazivač smjera svijetli trepćućim svjetlom s omjerom uključeno/isključeno otprilike jedan prema jedan.

(3) Ako su istodobno uključene dvije ili više žarnih niti kad se glavno svjetlo koristi kao trepćuće svjetlo, isto se ne smatra uobičajenom istovremenom upotrebom žarnih niti.

(4) Ako su istodobno uključene dvije ili više žarnih niti kad se glavno svjetlo koristi kao trepćuće svjetlo, isto se ne smatra uobičajenom istovremenom upotrebom žarnih niti.

(5) Ako ispitno glavno svjetlo obuhvaća signalna svjetla, signalna svjetla tijekom ispitivanja moraju biti uključena. Ako ono obuhvaća pokazivač smjera, pokazivač smjera svijetli trepćućim svjetlom s omjerom uključeno/isključeno otprilike jedan prema jedan.

(6) NaCMC predstavlja natrijevu sol carboxymethylcellulose, koja se obično spominje kao CMC. NaCMC koja se koristi u mješavini zemlje ima stpanj substitucije (DS) 0,6-0,7 i viskozitet 200-300 cP za 2-postotnu soluciju pri temperaturi od 20 °C.

(7) Do količinskog odstupanja dolazi radi potrebe da se prljavština ravnomjerno nanese po cijeloj leći od plastičnog materijala.

PRILOG 5.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE NADZORA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

1. OPĆENITO

1.1. Smatra se da su zahtjevi u vezi sa sukladnosti s mehaničkog i geometrijskog stajališta ispunjeni ako razlike ne prelaze neminovna odstupanja u proizvodnji u okviru odredbi ovog Pravilnika. Ovaj se uvjet također primjenjuje na boju.

1.2. S obzirom na fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako prilikom ispitivanja fotometrijskih značajki na nasumce odabranom glavnom svjetlu sa standardnom (etalonskom) žaruljom sa žarnom niti:

1.2.1. za glavno svjetlo razreda A: ni jedna mjerena vrijednost u nepovoljnom smislu ne odstupa za više od 20 % od vrijednosti propisanih ovim Pravilnikom,

1.2.2. za glavno svjetlo razreda B, C i D:

1.2.2.1. ni jedna mjerena vrijednost u nepovoljnom smislu ne odstupa za više od 20 % od vrijednosti propisanih ovim Pravilnikom. Za vrijednosti u području III. (glavna svjetla razreda B) te području I. (glavna svjetla razreda C i D) najveće nepovoljno odstupanje može biti:

0,3 luksa što odgovara 20 %

0,45 luksa što odgovara 30 %

1.2.2.2. i ako se kod dugog svjetlosnog snopa, pri čemu se točka HV nalazi unutar izoluksa 0,75 Emaks-a, izmjeri odstupanje od + 20 % kod najvećih vrijednosti i – 20 % kod najmanjih vrijednosti za fotometrijske vrijednosti na bilo kojoj mjernoj točki iz stavaka 6.2.3.2. i 6.3.2.2.ovog Pravilnika,

1.2.3. ako rezultati prethodno navedenih ispitivanja ne udovoljavaju uvjetima, ispitivanja glavnih svjetala ponavljaju se pomoću druge standardne (etalonske) žarulje sa žarnom niti.

1.3. Za provjeru promjene okomitog položaja granice „svijetlo-tamno” pod utjecajem topline primjenjuje se postupak u nastavku (isključivo za glavna svjetla razreda B, C i D):

Jedan uzorak glavnog svjetla ispituje se u skladu s postupkom opisanim u stavku 2.1. Priloga 4. nakon što se tri puta uzastopno podvrgne ciklusu iz stavka 2.2.2. Priloga 4.

Glavno se svjetlo smatra prihvatljivim ako Δr ne prelazi 1,5 mrad.

Ako ta vrijednost prelazi 1,5 mrad, ali nije veća od 2,0 mrad, ispituje se drugo glavno svjetlo nakon čega srednja vrijednost zabilježenih apsolutnih vrijednosti na oba uzorka ne smije prijeći 1,5 mrada.

1.4. Prednja svjetla s očiglednim greškama ne uzimaju se u obzir.

2. NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI KOJU PROVODI PROIZVOĐAČ

Za svaki tip glavnog svjetla nositelj homologacije u odgovarajućim vremenskim razmacima provodi barem ispitivanja u nastavku. Ispitivanja se provode u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

Ako se za određeni uzorak pokaže da ne odgovara tipu odnosnog ispitivanja, odabiru se i ispituju dodatni uzorci. Proizvođač poduzima mjere kako bi se osigurala sukladnost predmetne proizvodnje.

2.1. Narav ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti iz ovog Pravilnika obuhvaćaju fotometrijske značajke te, za glavna svjetla razreda B, C i D, provjeru promjene okomitog položaja granice „svijetlo-tamno” pod utjecajem topline.

2.2. Postupci koji se koriste pri ispitivanju

2.2.1. U pravilu se ispitivanja provode u skladu s postupcima koji se propisuju ovim Pravilnikom.

2.2.2. Uz pristanak nadležnog tijela koje provodi homologacijska ispitivanja, u svim se ispitivanjima sukladnosti koje provodi proizvođač mogu koristiti postupci s istovjetnim učinkom. Proizvođač je dužan dokazati da su primijenjeni postupci istovjetni onima koji se propisuju ovim Pravilnikom.

2.2.3. Preduvjet za primjenu stavaka 2.2.1. i 2.2.2 jest redovito baždarenje ispitne naprave i korelacija s mjerenjima koja provodi nadležno tijelo.

2.2.4. U svim su primjerima referentni postupci oni koji se propisuju ovim Pravilnikom, a posebno u smislu administrativnog provjeravanja i uzorkovanja.

2.3. Narav uzorkovanja

Uzorci glavnih svjetala odabiru se nasumce iz istovrsne serije. Istovrsna serija označava skup glavnih svjetala istog tipa određen u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

Procjena u pravilu obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim, proizvođač može objediniti podatke o istom tipu glavnih svjetala iz nekoliko tvornica pod uvjetom da one primjenjuju isti sustav kakvoće i upravljanja kakvoćom.

2.4. Izmjerene i zapisane fotometrijske značajke

Na uzorku glavnog svjetla provode se fotometrijska mjerenja na točkama predviđenim ovim Pravilnikom, pri čemu se očitavanja ograničavaju na točke:

2.4.1. za glavna svjetla razreda A: HV, LH, RH, 12,5L i 12,5R

2.4.2. za glavna svjetla razreda B: Emaks i HV (1) kod dugog svjetlosnog snopa te točke HV, 50R i 50L u slučaju kratkog svjetlosnog snopa.

2.4.3. za glavna svjetla razreda C i D: Emaks i HV (1) kod dugog svjetlosnog snopa te točke HV, 0,86D/3,5R i 0,86D/3,5L u slučaju kratkog svjetlosnog snopa.

2.5. Kriteriji prihvatljivosti

Proizvođač je dužan provesti statističku analizu rezultata ispitivanja te u dogovoru s nadležnim tijelom odrediti kriterije prihvatljivosti svojih proizvoda kako bi udovoljio tehničkim uvjetima utvrđenim za provjeru sukladnosti proizvoda u stavku 9.1. ovog Pravilnika.

Kriteriji prihvatljivosti su takvi da bi pri stupnju pouzdanosti od 95 % najmanja vjerojatnost prolaza nasumične provjere u skladu s Prilogom 7. (prvo uzorkovanje) iznosila 0,95.

(1) Kada je dugi svjetlosni snop uzajamno povezan s kratkim svjetlosnim snopom, točka HV kod dugog svjetlosnog snopa odgovara istoj mjernoj točki za kratki svjetlosni snop.

PRILOG 6.

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S LEĆAMA OD PLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆA ILI MATERIJALA TE CIJELIH SVJETALA

1. OPĆI ZAHTJEVI

1.1. Uzorci dostavljeni u skladu sa stavkom 2.2.4. ovog Pravilnika moraju udovoljavati zahtjevima iz stavaka od 2.1. do 2.5. u nastavku.

1.2. Dva uzorka cijelih svjetala dostavljenih u skladu sa stavkom 2.2.3. ovog Pravilnika, koja sadrže leće od plastičnog materijala, trebaju u pogledu materijala leće udovoljavati uvjetima iz stavka 2.6. u nastavku.

1.3. Uzorci leća od plastičnog materijala ili uzorci materijala, zajedno s reflektorom na koji se trebaju učvrstiti (ako postoje), podliježu homologacijskim ispitivanjima prema vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A iz Dodatka 1. ovom Prilogu.

1.4. Međutim, ako proizvođač glavnog svjetla može dokazati da je proizvod već uspješno prošao ispitivanja propisana u stavcima od 2.1. do 2.5. u nastavku ili odgovarajuća ispitivanja u skladu s drugim pravilnicima, ta se ispitivanja ne trebaju ponavljati; obvezna su isključivo ispitivanja propisana u tablici B iz Dodatka 1.

2. ISPITIVANJA

2.1. Otpornost na temperaturne promjene

2.1.1. Ispitivanja

Tri nova uzorka (leća) u pet se ciklusa izlažu promjenama temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim programom:

3 sata na 40 °C ± 2 °C i 85 do 95 % relativne vlažnosti;

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 do 75 % relativne vlažnosti;

15 sati na – 30 °C ± 2 °C;

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 do 75 % relativne vlažnosti;

3 sata na 80 °C ± 2 °C;

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 do 75 % relativne vlažnosti:

Prije ovog ispitivanja, uzorci se najmanje četiri sata drže na temperaturi od 23 °C ± 5 °C te 60 do 75 % relativne vlažnosti.

Napomena: razdoblja od jednog sata na temperaturi od 23 °C ± 5 °C uključuju prijelazna razdoblja s jedne temperature na drugu, koja su neophodna radi izbjegavanja učinaka temperaturnog šoka.

2.1.2. Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1. Postupak

Fotometrijska se mjerenja provode na uzorcima prije i nakon ispitivanja.

Navedena se mjerenja provode sa standardnom (etalonskom) žaruljom sa žarnom niti na sljedećim točkama:

B 50, 50L i 50 R za glavno svjetlo razreda B; 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L, 0,50U/1,5L i 1,5R za glavno svjetlo razreda C i D za kratki svjetlosni snop ili glavno svjetlo za kratki/dugi svjetlosni snop;

Emaks za dugi svjetlosni snop dugog svjetla ili kratkog/dugog svjetla.

2.1.2.2. Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i nakon ispitivanja ne smiju prijeći 10 %, uzimajući u obzir dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

2.2. Otpornost na atmosferske i kemijske utjecaje

2.2.1 Otpornost na atmosferske utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili materijala) izlažu se zračenju sa spektralnom raspodjelom energije sličnom onoj crnog tijela na temperaturi između 5 500 K i 6 000 K. Između izvora i uzoraka postavljaju se odgovarajući filtri kako bi se u što većoj mjeri smanjilo zračenje valne dužine manje od 295 nm i veće od 2 500 nm. Uzorci se izlažu energetskom osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u takvom trajanju da je svjetlosna energija koju primaju jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Temperatura izmjerena unutar naprave na crnoj ploči koja se nalazi na istoj razini s uzorcima iznosi 50 °C ± 5 °C. Kako bi se osiguralo ravnomjerno zračenje, uzorci se okreću oko izvora zračenja brzinom između 1 i 5 l/min.

Uzorci se prskaju destiliranom vodom vodljivosti manje od 1 mS/m na temperaturi od 23 °C ± 5 °C, u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: 5 minuta;

sušenje: 25 minuta.

2.2.2. Otpornost na kemikalije

Po provođenju ispitivanja iz stavka 2.2.1. i mjerenja iz stavka 2.2.3.1. u nastavku, vanjska površina tri navedena uzorka premazuje se u skladu sa stavkom 2.2.2.2. mješavinom iz stavka 2.2.2.1. u nastavku.

2.2.2.1. Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina sastoji od 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etiltetraklorida, 12,5 % trikloretilena i 6 % ksilena (postotak obujma).

2.2.2.2. Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine namače se deset sekundi (u skladu s normom ISO 105) do zasićenja u mješavini utvrđenoj u stavku 2.2.2.1. i drži se 10 minuta na vanjskoj površini uzorka pod pritiskom od 50 N/cm2, što odgovara sili od 100 N na ispitnoj površini od 14 × 14 mm.

Tijekom tih 10 minuta, tkanina se ponovno namače u mješavini tako da je sastav nanesene tekućine neprekidno istovjetan sastavu utvrđene ispitne mješavine.

Tijekom nanošenja, pritisak na uzorak može se izjednačiti kako bi se izbjeglo nastajanje pukotina.

2.2.2.3. Čišćenje

Nakon nanošenja ispitne mješavine, uzorci se suše na zraku i potom peru otopinom iz stavka 2.3. (Otpornost na sredstva za čišćenje) pri 23 °C ± 5 °C.

Uzorci se zatim pažljivo ispiru destiliranom vodom koja pri 23 °C ± 5 °C sadrži najviše 0,2 % nečistoće i nakon toga se brišu mekanom tkaninom.

2.2.3. Rezultati

2.2.3.1. Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje, na vanjskoj površini uzorka ne smije biti pukotina, ogrebotina, krhotina ni izobličenja, a srednja vrijednost promjene propuštanja svjetlosti , izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom iz Dodatka 2. ovom Prilogu, ne smije prijeći 0,020 (Δtm ≤ 0,020).

2.2.3.2. Nakon ispitivanja otpornosti na kemikalije, na uzorcima ne smije biti tragova kemijskih mrlja koje bi mogle prouzročiti promjenu raspršivanja svjetlosti , izmjerenu na tri uzorka u skladu s postupkom iz Dodatka 2. ovom Prilogu, čija srednja vrijednost ne prelazi 0,020 (Δdm ≤ 0,020).

2.3. Otpornost na sredstva za čišćenje i ugljikovodike

2.3.1. Otpornost na sredstva za čišćenje

Vanjska površina tri uzorka (leća ili materijala) zagrijava se na 50 °C ± 5 °C, a zatim se na pet minuta uranja u mješavinu čija se temperatura održava na 23 °C ± 5 °C i sastoji od 99 dijelova destilirane vode, koja sadrži najviše 0,20 % nečistoće, i jednog dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorci se suše na 50 °C ± 5 °C.

Površina uzoraka se čisti vlažnom tkaninom.

2.3.2. Otpornost na ugljikovodike

Vanjska se površina ta tri uzorka potom jednu minutu lagano trlja pamučnom tkaninom namočenom u mješavini 70 % n-heptana i 30 % toluena (postotak obujma), a zatim se suši na zraku.

2.3.3. Rezultati

Kada se prethodna dva ispitivanja obave, srednja vrijednost promjene propuštanja svjetlosti , izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom iz Dodatka 2. ovom Prilogu ne prelazi 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4. Otpornost na mehanička oštećenja

2.4.1. Postupak za mehanička oštećenja

Vanjska se površina tri nova uzorka (leća) podvrgava ispitivanju otpornosti na jednolika mehanička oštećenja u skladu s postupkom iz Dodatka 3. ovom Prilogu.

2.4.2. Rezultati

Nakon navedenog ispitivanja, promjene:

u propuštanju svjetlosti: u raspršivanju svjetlosti:

mjere se u skladu s postupkom iz dodatka 2. na površini utvrđenoj u stavku 2.2.4.1.1. ovog Pravilnika. Srednja vrijednost tri uzorka iznosi:

;

.

2.5. Ispitivanje prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1. Priprema uzorka

Na prevlaci leće, na površini od 20 mm × 20 mm oštricom britve ili iglom načini se rešetkasti uzorak od približno 2 mm × 2mm. Pritisak oštrice ili igle mora biti dovoljan da zareže prevlaku.

2.5.2. Opis ispitivanja

Koristi se ljepljiva vrpca sile prianjanja od 2 N/(cm širine) ± 20 % mjerena u standardnim uvjetima iz Dodatka 4. ovom Prilogu. Navedena se ljepljiva vrpca širine od najmanje 25 mm, najmanje pet minuta pritišće na površinu pripremljenu kako se propisuje stavkom 2.5.1.

Potom se kraj ljepljive vrpce opterećuje tako da se sila prianjanja na odnosnoj površini izjednačuje sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U ovoj se fazi vrpca skida pri stalnoj brzini od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3. Rezultati

Na površini rešetkastog uzorka ne smije biti značajnih oštećenja. Oštećenja su dopuštena na presjecima kvadrata ili rubovima ureza, pod uvjetom da oštećeno područje ne prelazi 15 % površine rešetkastog uzorka.

2.6. Ispitivanja cijelih glavnih svjetala koja sadrže leću od plastičnog materijala

2.6.1. Otpornost površine leće na mehanička oštećenja

2.6.1.1. Ispitivanja

Leća uzorka svjetla br. 1 ispituje se u skladu sa stavkom 2.4.1.

2.6.1.2. Rezultati

Nakon ispitivanja, rezultati fotometrijskih mjerenja, koja su provedena na glavnom svjetlu u skladu s ovim Pravilnikom, ne smiju za više od 30 % prijeći najveće vrijednosti propisane za točku HV ni za više od 10 % biti niže od najmanjih vrijednosti propisanih za točke 50 L i 50 R za glavno svjetlo razreda B te točke 0,86D/3,5R i 0,86D/3,5L za glavno svjetlo razreda C i D.

2.6.2. Ispitivanje prianjanja prevlaka, ako postoje

Leća uzorka svjetla br. 2 ispituje se u skladu s gore navedenim stavkom 2.5.

3. PROVJERA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

3.1. S obzirom na materijale korištene za izradu leća, smatra se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije u skladu s ovim Pravilnikom ako:

3.1.1. nakon ispitivanja otpornosti na kemikalije i ispitivanja otpornosti na sredstva za čišćenje i ugljikovodike, na vanjskoj površini uzoraka nema pukotina, odlomljenih dijelova i izobličenja vidljivih golim okom (vidjeti stavke 2.2.2., 2.3.1. i 2.3.2.);

3.1.2. se nakon ispitivanja iz stavka 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti u mjernim točkama iz stavka 2.6.1.2. nalaze u granicama koje se ovim Pravilnikom propisuju za sukladnost proizvodnje.

3.2. Ako rezultati ispitivanja ne udovoljavaju navedenim uvjetima, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumce odabranom uzorku glavnog svjetla.

DODATAK 1.

VREMENSKI REDOSLIJED HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

A. Ispitivanja plastičnih materijala (leća ili uzoraka materijala koji su dostavljeni u skladu sa stavkom 2.2.4. ovog Pravilnika) Uzorci — Ispitivanja Leće ili uzorci materijala Leće 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 1.1. Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.) X X X 1.1.1. Promjena temperature (stavak 2.1.1.) X X X 1.1.2. Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.) X X X 1.2.1. Mjerenje propuštanja svjetlosti X X X X X X X X X 1.2.2. Mjerenje raspršivanja svjetlosti X X X X X X 1.3. Atmosferski utjecaji (stavak 2.2.1.) X X X 1.3.1. Mjerenje propuštanja svjetlosti X X X 1.4. Kemikalije (stavak 2.2.2.) X X X 1.4.1. Mjerenje raspršivanja svjetlosti X X X 1.5. Sredstva za čišćenje (stavak 2.2.1.) X X X 1.6. Ugljikovodici (stavak 2.3.2.) X X X 1.6.1. Mjerenje propuštanja svjetlosti X X X 1.7. Oštećenje (stavak 2.4.1.) X X X 1.7.1. Mjerenje propuštanja svjetlosti X X X 1.7.2. Mjerenje raspršivanja X X X 1.8. Prianjanje (stavak 2.5.) X

B. Ispitivanja cijelih glavnih svjetala (koja su dostavljena u skladu sa stavkom 2.2.3. ovog Pravilnika) Ispitivanja Cijelo glavno svjetlo Broj uzorka 1 2 2.1. Oštećenje (stavak 2.6.1.1.) X 2.2. Fotometrija (stavak 2.6.1.2.) X 2.3. Prianjanje (stavak 2.6.2.) X

DODATAK 2.

POSTUPAK MJERENJA RASPRŠIVANJA I PROPUŠTANJA SVJETLOSTI

1. OPREMA (vidjeti sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s pola divergencije β/2 = 17,4 × 104 rd ograničava se dijafragmom DT s otvorom od 6 mm uz koji se nalazi nosač uzorka.

Konvergentna bezbojna leća L2 ispravljena za sferna odstupanja povezuje dijafragmu DT s prijemnikom R; promjer leće L2 je takav da ona ne zaklanja svjetlost koju uzorak raspršuje u stošcu s pola otvorenog kuta β/2 = 14°.

Prstenasta dijafragma DD s kutovima α/2 = 1° i αmaks/2 = 12° smještena je u ravnini žarišne slike leće L2.

Neprozirni je središnji dio dijafragme neophodan radi zaklanjanja svjetla koje dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Mora postojati mogućnost da se ukloni središnji dio dijafragme iz svjetlosnog snopa tako da se on točno vrati u svoj izvorni položaj.

Udaljenost L2 DT i žarišna duljina F2 (1) leće L2 odabiru se tako da slika DT-a u potpunosti pokriva prijemnik R.

Ako se pretpostavi da je početni upadni tok svjetlosti 1 000 jedinica, apsolutna je točnost svakog očitavanja bolja od jedne jedinice.

2. MJERENJA

Očitavaju se sljedeće vrijednosti:

Očitavanje s uzorkom sa središnjim dijelom DD Odgovarajuća veličina T1 ne ne Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju T2 da (prije ispitivanja) ne Svjetlosni tok koji novi materijal propušta na područje od 24° T3 da (nakon ispitivanja) ne Svjetlosni tok koji ispitani materijal propušta na područje od 24° T4 da (prije ispitivanja) da Svjetlosni tok koji raspršuje novi materijal T5 da (nakon ispitivanja) da Svjetlosni tok koji raspršuje ispitani materijal

(1) Za L2 preporuča se žarišna duljina od približno 80 mm.

DODATAK 3.

POSTUPAK ISPITIVANJA PRSKANJEM

1. ISPITNA OPREMA

1.1. Prskalica

Prskalica koja se koristi opremljena je sapnicom promjera 1,3 mm koja omogućuje protok tekućine od 0,24 ± 0,02 l/minuti pri radnom tlaku od 6,0 bara + 0,5 bara.

Promjer lepezastog mlaza koji se dobije u ovim radnim uvjetima jest 170 mm ± 50 mm na površini izloženoj štetnom djelovanju koja je od sapnice udaljena 380 mm ± 10 mm.

1.2. Ispitna mješavina

Ispitna mješavina sastoji se od:

silikatnog pijeska tvrdoće 7 prema Mohrovoj ljestvici, veličine zrnca između 0 i 0,2 mm s gotovo uobičajenom raspodjelom te kutnim faktorom od 1,8 do 2;

vode tvrdoće koja ne prelazi 205 g/m3 za mješavinu koja sadrži 25 g pijeska na litru vode.

2. ISPITIVANJE

Vanjska se površina leće jednom ili više puta izlaže djelovanju mlaza pijeska, kako što je prethodno navedeno. Mlaz se prska gotovo okomito na površinu koja se ispituje.

Pomoću jednog ili više uzoraka stakla, koji se kao referentni uzorci postavljaju uz leće koje se ispituju, provjerava se je li došlo do oštećenja. Mješavina se prska sve dok promjena u raspršivanju svjetlosti na uzorku ili više njih, izmjerena pomoću postupka iz Dodatka 2., ne bude:

Može se koristiti više referentnih uzoraka za provjeru je li cijela ispitna površina oštećena ravnomjerno.

DODATAK 4.

ISPITIVANJE PRIANJANJA LJEPLJIVE VRPCE

1. SVRHA

Ovim se postupkom u normiranim uvjetima može utvrditi linearna sila prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču.

2. NAČELO

Mjerenje sile koja je neophodna za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod kutom od 90°.

3. PROPISANI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline jesu temperatura od 23 °C ± 5 °C te relativna vlažnost zraka od 65 ± 5 %.

4. ISPITNI KOMADI

Prije ispitivanja uzorak koluta ljepljive vrpce drži se 24 sata u utvrđenim uvjetima (vidjeti stavak 3.).

Iz svakog se koluta ispituje po pet probnih uzoraka dužine 400 mm. Navedeni se probni uzorci s koluta uzimaju nakon što se odstrane prva tri namotaja.

5. POSTUPAK

Ispitivanje se provodi u uvjetima okoline iz stavka 3.

Iz koluta se uzima pet probnih uzoraka dok se ljepljiva vrpca radijalno odmotava brzinom od približno 300 mm/s, a zatim se u roku od 15 sekunda koriste na sljedeći način:

ljepljiva se vrpca postupno lijepi na staklenu ploču laganim uzdužnim pokretima prsta bez pretjeranog pritiska tako da između vrpce i staklene ploče ne ostane ni jedan zračni mjehurić.

Staklena ploča sa zalijepljenom vrpcom na 10 se minuta ostavlja u utvrđenim atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm probnog uzorka odljepljuje se s ploče u ravnini okomitoj na os probnog uzorka.

Ploča se učvršćuje, a slobodni se kraj vrpce presavija prema natrag pod kutom od 90°. Sila se primjenjuje tako da crta odvajanja između vrpce i ploče bude okomita na tu silu i okomita na ploču. Prilikom odljepljivanja, vrpca se vuče brzinom od 300 mm/s ± 30 i bilježi se potrebna sila.

6. REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti reda se u niz, a za rezultat mjerenja uzima se srednja vrijednost. Navedena se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine vrpce.

PRILOG 7.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA UZORKOVANJE KOJE JE PROVEO INSPEKTOR

1. OPĆENITO

1.1. U skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika, ako postoje, smatra se da su zahtjevi sukladnosti s mehaničkog i geometrijskog stajališta ispunjeni, ako razlike ne prelaze neminovna odstupanja u proizvodnji. Ovaj se uvjet također odnosi na boju.

1.2. S obzirom na fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako prilikom ispitivanja fotometrijskih značajki na nasumce odabranom glavnom svjetlu sa žaruljom sa žarnom niti:

1.2.1. za glavna svjetla razreda A: ni jedna mjerena vrijednost ne odstupa za više od 20 % u nepovoljnom smislu od vrijednosti koje se propisuju ovim Pravilnikom.

1.2.2. za glavna svjetla razreda B, C i D:

1.2.2.1. ni jedna mjerena vrijednost u nepovoljnom smislu ne odstupa za više od 20 % od vrijednosti propisanih ovim Pravilnikom. Za vrijednosti u području III. za glavno svjetlo razreda B te u području I. za glavno svjetlo razreda C i D, najveće je dopušteno odstupanje u nepovoljnom smislu:

0,3 luksa što odgovara 20 %

0,45 luksa što odgovara 30 %

1.2.2.2. i ako se kod dugog svjetlosnog snopa, dok se točka HV nalazi unutar izoluksa 0,75 Emaks, za fotometrijske vrijednosti na svakoj mjernoj točki iz stavaka 6.2.3.2. i 6.3.2.2. ovog Pravilnika izmjeri odstupanje od + 20 % za najveće vrijednosti i – 20 % za najmanje vrijednosti.

1.2.3. Ako rezultati prethodno navedenih ispitivanja ne udovoljavaju zahtjevima, ispitivanja glavnih svjetala ponavljaju se pomoću druge standardne žarulje sa žarnom niti.

1.2.4. Glavna se svjetla s očiglednim nedostacima ne uzimaju u obzir.

2. PRVO UZORKOVANJE

Za prvo se uzorkovanje nasumce odabiru četiri glavna svjetla. Slovom A označava se prvi uzorak od dva uređaja, a slovom B drugi uzorak od dva uređaja.

2.1. Sukladnost se ne osporava

2.1.1. Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. iz ovog Priloga, sukladnost se serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava ako odstupanja mjerenih vrijednosti za glavna svjetla u nepovoljnim smjerovima iznose:

2.1.1.1. uzorak A

A1: jedno glavno svjetlo 0 % jedno glavno svjetlo ne više od 20 % A2: oba glavna svjetla više od 0 %, ali ne više od 20 % prijelaz na uzorak B

2.1.1.2. uzorak B

B1: oba glavna svjetla 0 %

2.2. Sukladnost se osporava

2.2.1. Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. iz ovog Priloga, sukladnost se serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava te se od proizvođača zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima ako odstupanja mjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.2.1.1. uzorak A

A3: jedno glavno svjetlo ne više od 20 % jedno glavno svjetlo više od 20 %, ali ne više od 30 %

2.2.1.2. uzorak B

B2: u slučaju A2 jedno glavno svjetlo više od 0 %, ali ne više od 20 % jedno glavno svjetlo ne više od 20 % B3: u primjeru A2 jedno glavno svjetlo 0 % jedno glavno svjetlo više od 20 %, ali ne više od 30 %

2.3. Povlačenje homologacije

Sukladnost se osporava te se primjenjuje stavak 11. ako, nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. iz ovog Priloga, odstupanja mjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

2.3.1. uzorak A

A4: jedno glavno svjetlo ne više od 20 % jedno glavno svjetlo više od 30 % A5: oba glavna svjetla više od 20 %

2.3.2. uzorak B

B4: u slučaju A2 jedno glavno svjetlo više od 0 %, ali ne više od 20 % jedno glavno svjetlo više od 20 % B5: u slučaju A2 oba glavna svjetla više od 20 % B6: u slučaju A2 jedno glavno svjetlo 0 % jedno glavno svjetlo više od 30 %

3. PONOVLJENO UZORKOVANJE

Kod uzoraka A3, B2 i B3 potrebno je ponoviti uzorkovanje u roku od dva mjeseca po primitku obavijesti, odabirom trećeg uzorka C koji se sastoji od dva glavna svjetla, a koji se odabire iz serijske proizvodnje nakon usklađivanja.

3.1. Sukladnost se ne osporava

3.1.1. Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. iz ovog Priloga, sukladnost se serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava ako odstupanja mjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.1.1.1. uzorak C

C1: jedno glavno svjetlo 0 % jedno glavno svjetlo ne više od 20 % C2: oba glavna svjetla više od 0 %, ali ne više od 20 % prijelaz na uzorak D

3.1.1.2. uzorak D

D1: u slučaju C2 oba glavna svjetla 0 %

3.2. Sukladnost se osporava

3.2.1. Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga, sukladnost se serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava te se od proizvođača zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima ako odstupanja mjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.2.1.1. uzorak D

D2: u slučaju C2 jedno glavno svjetlo više od 0 %, ali ne više od 20 % jedno glavno svjetlo ne više od 20 %

3.3. Homologacija povučena

Sukladnost se osporava te se primjenjuje stavak 11. ako nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. iz ovog Priloga, odstupanja mjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

3.3.1. uzorak C

C3: jedno glavno svjetlo ne više od 20 % jedno glavno svjetlo više od 20 % C4: oba glavna svjetla više od 20 %

3.3.2. uzorak D

D3: u slučaju C2 jedno glavno svjetlo 0 % ili više od 0 % jedno glavno svjetlo više od 20 %

Slika 1.

PRILOG 8.

PREGLED RADNIH INTERVALA U ISPITIVANJU POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI

Kratice: P: žarulja za kratki svjetlosni snop D: žarulja za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 su dva duga svjetlosna snopa) F: prednje svjetlo za maglu - - - - - - : označuje ciklus od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno

U nastavku su za primjere navedena udružena glavna svjetla i prednja svjetla za maglu zajedno s dodanim oznakama razreda B te ti primjeri nisu iscrpni.