HR Službeni list Europske unije 284

42008X0626(01)



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 26.06.2008.

Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u zadnjem izdanju UN-ECE dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 12 Gospodarske komisije UN-a za Europu (UN/ECE) - Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara

Obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 3. niza izmjena 03 – dan stupanja na snagu: 23. ožujka 2000.

1. PODRUČJE PRIMJENE

1.1. Ovaj se Pravilnik primjenjuje na ponašanje upravljačkog mehanizma motornih vozila kategorije M1 i vozila kategorije N1 s najvećom dopuštenom masom manjom od 1 500 kg, u odnosu na zaštitu vozača pri čelnom sudaru.

1.2. Na zahtjev proizvođača, druga vozila osim spomenutih u stavku 1.1. gore mogu biti homologirana na temelju ovog Pravilnika.

2. DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika,

2.1. „Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara;

2.2. „Tip vozila” znači kategorija vozila koja se ne razlikuje bitnim značajkama kao što su: 2.2.1. Vozilo koje pokreće motor s unutarnjim izgaranjem: 2.2.1.1. nosiva konstrukcija, dimenzije, oblik i materijali od kojih je izrađen dio vozila ispred naprave za upravljanje; 2.2.1.2. masa vozila u voznom stanju, prema definiciji u stavku 2.18. dolje; 2.2.2. Vozilo koje pokreće električni motor: 2.2.2.1. dimenzije, masa, konstrukcija vozila, oblik i sastavni materijali, položaj sastavnih dijelova sustava propulzije, položaj akumulatora ili dijelova akumulatora za električnu propulziju. 2.2.2.2. masa vozila u voznom stanju, prema definiciji u stavku 2.18. dolje.

2.3. „Homologacija naprave za upravljanje” znači homologacija određenoga tipa naprave za upravljanje s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara;

2.4. „Tip naprave za upravljanje” znači kategorije naprava za upravljanje koje se ne razlikuju po bitnim značajkama kao što su: 2.4.1. konstrukcija, dimenzije, oblik i materijali od kojih su izrađene;

2.5. „Naprava za upravljanje” znači dio upravljačkog mehanizma, uobičajeno kolo upravljača, koje pokreće vozač;

2.6. „Univerzalna naprava za upravljanje” znači naprava za upravljanje koju je moguće ugraditi na više tipova vozila, pri čemu razlike u načinu pričvršćivanja naprave za upravljanje na stup upravljača ne utječu na njezino ponašanje pri udaru;

2.7. „Zračni jastuk” znači mekani jastuk koji je konstruiran tako da se pod tlakom napuni plinom, i: 2.7.1. da zaštiti vozača od udara u napravu za upravljanje; 2.7.2. da se napuše napravom koja se uključuje u slučaju sudara vozila;

2.8. „Obruč naprave za upravljanje” znači približno torusni vanjski prsten u slučaju kola upravljača koji vozač pridržava rukom za vrijeme vožnje;

2.9. „Prečka” znači štap koji povezuje obruč naprave za upravljanje s glavinom

2.10. „Glavina” znači dio naprave za upravljanje, uobičajeno u središtu, koji: 2.10.1. povezuje napravu za upravljanje s osovinom upravljača, 2.10.2. prenosi zakretni moment s naprave za upravljanje na osovinu upravljača;

2.11. „Središte glavine naprave za upravljanje” znači točka na površini glavine koja leži u osi osovine upravljača;

2.12. „Ravnina naprave za upravljanje” u slučaju kola upravljača znači ravna površina koja dijeli obruč kola upravljača na dva jednaka dijela između vozača i prednjeg dijela vozila;

2.13. „Osovina upravljača” znači dio kojim se do kućišta prijenosnog mehanizma prenosi zakretni moment kojim se djeluje na napravu za upravljanje;

2.14. „Stup upravljača” znači kućište u kojem se nalazi osovina upravljača;

2.15. „Upravljački mehanizam” mehanizam” znači cjelina koja se sastoji od naprave za upravljanje, stupa upravljača, ugradbenih dodataka, osovine upravljača, kućišta prijenosnog mehanizma i svih drugih sastavnih dijelova koji su namijenjeni dodatnoj apsorpciji energije u slučaju udara o napravu za upravljanje;

2.16. „Prostor za putnike” znači prostor za smještaj putnika koji okružuju krov, pod, bočni zidovi, vrata, vanjska stakla, prednja pregrada i ravnina naslona stražnjega sjedala ili ravnina naslona stražnjeg sjedala, i prema potrebi svaka particija ploče koja sadrži monoblokove pogonskog akumulatora električnog vozila;

2.17. „Udarna naprava” znači model glave u obliku polukugle promjera 165 mm, u skladu sa stavkom 3. Priloga 5. ovom Pravilniku;

2.18. „Masa vozila u voznom stanju” znači masa praznog i neopterećenog vozila, ali napunjenog gorivom i rashladnim sredstvom, opremljenog mazivom, alatom i rezervnim kotačem, ako je proizvođač to osigurao kao standardnu opremu, i s pločama pogonskog akumulatora, uključujući monoblokove pogonskog akumulatora vozila na električni pogon.

2.19. „Monoblok” znači najmanja jedinica izvora pogonske električne energije;

2.20. „Pogonski akumulator” znači sklop elemenata koji sačinjavaju izvor električne energije;

2.21. „Ploča pogonskog akumulatora” znači ploča koja sadrži jedan ili više monoblokova; vozilo može biti bez ploče ili ima jednu ili više ploča.

3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1. Tip vozila

3.1.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara podnosi proizvođač vozila ili njegov propisno ovlašteni zastupnik.

3.1.2. Njemu se prilažu dolje spomenuti dokumenti u tri primjerka i navode se sljedeće pojedinosti:

3.1.2.1. opis tipa vozila s obzirom na nosivu konstrukciju, dimenzije, oblik i materijale od kojih je izrađen dio vozila ispred naprave za upravljanje;

3.1.2.2. crteže, u odgovarajućemu mjerilu i dovoljno detaljne, upravljačkog mehanizma i njegovog pričvršćenja na šasiju vozila i karoseriju;

3.1.2.3. tehnički opis tog uređaja;

3.1.2.4. masu vozila u voznom stanju;

3.1.2.5. dokaz da je naprava za upravljanje homologirana sukladno stavku 5.2. Pravilnika, ako je primjenjivo.

3.1.2.6. dokaz da upravljački mehanizam ispunjava odredbe stavka 5.2.2. Pravilnika br. 94, sukladno njegovom nizu izmjena 01, ako je podnositelj podnio zahtjev za homologaciju sukladno stavku 5.1.2. dolje.

3.1.2.7. dokaz da naprava za upravljanje ispunjava odredbe stavaka 5.2.1.4. i 5.2.1.5. Pravilnika br. 94, sukladno njegovom nizu izmjena 01, ako je podnositelj podnio zahtjev za homologaciju sukladno stavku 5.2.1. dolje.

3.1.3. Tehničkoj službi odgovornoj za provedbu homologacijskih ispitivanja podnosi se sljedeće:

3.1.3.1. vozilo koje predstavlja tip vozila koji treba homologirati, za ispitivanje navedeno u stavku 5.1. dolje;

3.1.3.2. po odluci proizvođača i u dogovoru s tehničkom službom, drugo vozilo ili one dijelove vozila koje on smatra bitnima za ispitivanje navedeno u stavcima 5.2. i 5.3. dolje.

3.1.3.3. Tijelo nadležno za homologaciju provjerava postojanje zadovoljavajućih aranžmana za osiguranje učinkovite kontrole sukladnosti proizvodnje prije dodjeljivanja homologacije tipa.

3.2. Tip naprave za upravljanje

3.2.1. Zahtjev za homologaciju tipa naprave za upravljanje s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara, mora podnijeti proizvođač naprave za upravljanje ili njegov propisno ovlašteni zastupnik.

3.2.2. Zahtjevu se moraju priložiti niže navedeni dokumenti u tri primjerka i sljedeći podaci:

3.2.2.1. detaljan opis tipa naprave za upravljanje s obzirom na konstrukciju, dimenzije i materijale od kojih je izrađena;

3.2.2.2. crteže, u odgovarajućem mjerilu i dovoljno detaljne, upravljačkog mehanizma i njegovog pričvršćenja na šasiju vozila i karoseriju.

3.2.2.3. dokaz da naprava za upravljanje ispunjava odredbe stavaka 5.2.1.4. i 5.2.1.5. Pravilnika br. 94, sukladno njegovom nizu izmjena 01, ako je podnositelj podnio zahtjev za homologaciju sukladno stavku 5.2.1. dolje.

3.2.3. Naprava za upravljanje koja predstavlja tip naprave za upravljanje koju treba homologirati i, po odluci proizvođača i u dogovoru s tehničkom službom, oni dijelovi vozila koji su bitni za ispitivanje moraju se dostaviti tehničkoj službi odgovornoj za provedbu homologacijskih ispitivanja za ispitivanja iz stavaka 5.2. i 5.3. dolje.

4. HOMOLOGACIJA

4.1. Certifikat koji je sukladan modelu iz stavaka 4.1.1. ili 4.1.2. prilaže se certifikatu o homologaciji tipa:

4.1.1. iz Priloga 1.A za zahtjeve prema stavku 3.1.;

4.1.2. iz Priloga 1.B za zahtjeve prema stavku 3.2.

4.2. Tip vozila

4.2.1. Ako vozilo podneseno za homologaciju sukladno ovom Pravilniku ispunjava zahtjeve stavaka 5. i 6. dolje, i priloga 4., 5. i 6. ovom Pravilniku, dodjeljuje se homologacija tog tipa vozila.

4.2.2. Homologacijski se broj dodjeljuje za svaki homologirani tip. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 03, što odgovara nizu izmjena 03 koji je stupio na snagu 24. kolovoza 1993.) označavaju niz izmjena koji uključuje najnovije značajne tehničke izmjene unesene u Pravilnik u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila ni istom tipu vozila opremljenom različitim upravljačkim mehanizmom, kako je određeno u stavku 2.2. gore.

4.2.3. Obavijest o dodjeljivanju ili proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila sukladno ovom Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca koji odgovara primjeru iz Priloga 1.A ovom Pravilniku.

4.2.4. Na svako vozilo koje odgovara tipu homologiranom u skladu s ovim Pravilnikom postavlja se, na uočljivo i lako dostupno mjesto utvrđeno na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

4.2.4.1. kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj zemlje koja je dodijelila homologaciju (1);

4.2.4.2. broja ovog Pravilnika, iza kojega slijedi slovo „R”, crtica i homologacijski broj desno od kruga opisanog u stavku 4.2.4.1.

4.2.5. Ako vozilo odgovara tipu vozila homologiranom na temelju jednog ili više drugih pravilnika priloženih tom Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol opisan u stavku 4.2.4.1 nije potrebno ponavljati; u tom se slučaju broj pravilnika i homologacije te dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola propisanog u stavku 4.2.4.1.

4.2.6. Homologacijska oznaka je jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.2.7. Homologacijska se oznaka postavlja blizu pločice ili na pločicu s podacima vozila koju je pričvrstio proizvođač.

4.3. Tip naprave za upravljanje

4.3.1. Ako naprava za upravljanje podnesena za homologaciju sukladno ovom Pravilniku ispunjava zahtjeve stavaka 5. i 6. dolje, i priloga 4., 5. i 6. ovog Pravilnika, dodjeljuje se homologacija tom tipu naprave za upravljanje. To se primjenjuje samo na naprave za upravljanje koje ne uključuju zračni jastuk.

4.3.2. Homologacijski se broj dodjeljuje za svaki homologirani tip. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 03, što odgovara nizu izmjena 03 koji je stupio na snagu 24. kolovoza 1993.) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije značajne tehničke izmjene unesene u Pravilnik u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu naprave za upravljanje kako je određeno u stavku 2.4. gore.

4.3.3. Obavijest o dodjeljivanju ili proširenju ili odbijanju homologacije tipa naprave za upravljanje sukladno ovom Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca koji odgovara primjeru iz Priloga 1.B ovom Pravilniku.

4.3.4. Na svaku napravu za upravljanje koja odgovara tipu homologiranom u skladu s ovim Pravilnikom postavlja se, na uočljivo i lako dostupno mjesto utvrđeno na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

4.3.4.1. kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj zemlje koja je dodijelila homologaciju (2);

4.3.4.2. homologacijski broj postavljen ispod kruga.

4.3.4.3. simbol R94-01 u slučaju homologacije sukladno stavku 5.2.1. dolje.

4.3.5. Homologacijska oznaka je jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.4. U Prilogu 2. ovom Pravilniku navode se primjeri postavljanja homologacijskih oznaka.

5. TEHNIČKI ZAHTJEVI

5.1. Pri ispitivanju sudara na neopterećenom vozilu, u voznom stanju i bez ispitne lutke, sa zaprekom vozila pri brzini od 48,3 km/h vrh stupa upravljača i njegova osovina ne smiju se pomaknuti unatrag više od 12,7 cm vodoravno i usporedno s uzdužnom osi vozila i 12,7 cm okomito u odnosu na točku u vozilu na koju nije djelovao sudar (3).

5.1.1. U slučaju vozila koje pokreće električni motor ispitivanje sudarom propisano u stavku 5.1. provodi se kada je glavna sklopka pogonskog akumulatora u položaju „ON”. Osim toga, sljedeći zahtjevi su zadovoljeni tijekom i nakon ispitivanja.

5.1.1.1. Monoblokovi ostaju pričvršćeni na svojim mjestima;

5.1.1.2. ni jedan tekući elektrolit ne curi u prostor za putnike; ograničeno propuštanje je dozvoljeno, međutim samo izvan vozila, uz uvjet da propuštanje koje se događa tijekom prvog sata nakon ispitivanja ne prelazi 7 posto svih tekućih elektrolita u pogonskom akumulatoru.

5.1.2. Tehnički zahtjevi iz gornjeg stavka 5.1. smatraju se ispunjenima ako vozilo koje je opremljeno takvim sustavom upravljanja ispunjava tehničke zahtjeve stavka 5.2.2. Pravilnika br. 94., prema njegovom nizu izmjena 01.

5.2. Pri udaru ispitnog tijela u napravu za upravljanje bačenog na napravu relativnom brzinom od 24,1 km/h sila koja se od naprave za upravljanje prenosi na ispitno tijelo ne smije prijeći iznos od 1 1 111 daN.

5.2.1. Ako je naprava za upravljanje opremljena zračnim jastukom u napravi za upravljanje, smatra se da su ispunjeni tehnički zahtjevi gornjeg stavka 5.2. ako vozilo koje je opremljeno takvim sustavom upravljanja ispunjava tehničke zahtjeve stavaka 5.2.1.4. i 5.2.1.5. Pravilnika br. 94., prema njegovom nizu izmjena 01.

5.3. Pri udaru udarnoga tijela u napravu za upravljanje bačenog na tu napravu relativnom brzinom od 24,1 km/h, u skladu s postupkom iz Priloga IV., usporenje udarnoga tijela od 80 g kumulativno ne smije djelovati dulje od 3 milisekunde. Usporenje mora uvijek biti manje od 120 g pri C.F.C 600 Hz. (C.F.C. = Channel Frequency Class – razred kanalne frekvencije).

5.4. Naprava za upravljanje mora biti tako konstruirana, izrađena i ugrađena da:

5.4.1. prije ispitivanja sudara propisanog u stavcima 5.2. i 5.3. ni jedan dio površine naprava za upravljanje, koji je usmjeren prema vozaču i koji može biti dotaknut kuglom promjera 165 mm, ne smije imati neravnine ni oštre rubove s polumjerom zakrivljenosti manjim od 2,5 mm. 5.4.1.1. poslije ispitivanja sudara propisanog u stavcima 5.2. i 5.3. dio površine naprave za upravljanje usmjerene prema vozaču ne smije imati oštre ni hrapave rubove koji bi povećavali opasnost ili težinu ozljede vozača. Male pukotine i napukline moraju se zanemariti. 5.4.1.1.1. Ako je stršeći dio izrađen od mekog materijala tvrdoće manje od 50 po Shoru A i namještena je na tvrdu podlogu, zahtjev iz stavka 5.4.1.1. primjenjuje se samo na tvrdu podlogu.

5.4.2. Naprava za upravljanje mora biti projektirana, izrađena i ugrađena tako da ne sadrži sastavne dijelove ili dodatke, uključujući i uređaj za aktiviranje sirene i pribor za ugradbu, koji bi mogla zakvačiti vozačevu odjeću ili nakit pri uobičajenim vozačevim pokretima.

5.4.3. U slučaju da naprave za upravljanje ne čine dio izvorne opreme, mora se zahtijevati da one pri ispitivanju ispunjavaju sukladno Prilogu 4., stavku 2.1.3. i Prilogu 5. stavku 2.3.

5.4.4. U slučaju „univerzalnih naprava za upravljanje” moraju biti ispunjeni zahtjevi za: 5.4.4.1. cijelo područje kutova stupa upravljača, pri čemu se podrazumijeva da se ispitivanja moraju provoditi najmanje pri najvećemu i pri najmanjem kutu stupa upravljača za skupinu homologiranih tipova vozila za koja su aktivirajući uređaji predviđeni, 5.4.4.2. cijelo područje položaja udarne naprave (modela glave) i ispitnog tijela u odnosu na napravu za upravljanje, pri čemu se podrazumijeva da se ispitivanje mora provesti najmanje za srednji položaj za skupinu homologiranih tipova vozila za koja su naprave za upravljanje namijenjene. Kad se upotrebljava stup upravljača, to mora biti tip koji odgovara uvjetima „najnepovoljnijeg slučaja”.

5.4.5. Kad se za prilagodbu pojedinoga tipa naprave za upravljanje na područje stupova upravljača upotrebljavaju dijelovi za prilagođavanje i ako se može dokazati da s takvim dijelovima za prilagođavanje značajke apsorpcije energije sustava ostaju iste, sva ispitivanja mogu biti provedena s jednim tipom dijela za prilagođavanje.

6. ISPITIVANJA

6.1. Sukladnost sa zahtjevima gornjeg stavka 5. provjerava se u skladu s metodama navedenim u prilozima 3., 4. i 5. ovom Pravilniku. Sva mjerenja moraju se provoditi prema normi ISO 6487: 1987.

6.2. Međutim, dopuštene su i druge vrste ispitivanja pod uvjetom da ih odobri tijelo za homologaciju i pod uvjetom da je moguće dokazati njihovu istovrijednost. U tom slučaju homologacijskoj dokumentaciji se prilaže izvješće o primijenjenim metodama i postignutim rezultatima.

7. PREINAKE I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ILI TIPA NAPRAVE ZA UPRAVLJANJE

7.1. Svaka preinaka tipa vozila ili tipa naprave za upravljanje ili oboje prijavljuje se nadležnom tijelu koje je homologiralo taj tip vozila ili tip naprave za upravljanje. To tijelo tada može:

7.1.1. smatrati kako nije vjerojatno da učinjene preinake imaju štetan učinak i kako vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve, ili

7.1.2. zahtijevati daljnje izvješće tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

7.2. Ne dovodeći u pitanje odredbe gornjeg stavka 7.1. varijanta vozila čija je masa u voznom stanju manja od mase vozila podvrgnutog homologacijskom ispitivanju ne smatra se preinačenim tipom vozila.

7.3. O dodjeljivanju ili odbijanju homologacije navodeći preinake obavješćuju se stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik sukladno postupku određenom u gornjim stavcima 4.2.3. ili 4.3.3.

7.4. Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za svako takvo proširenju i o tome obavješćuje ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik pomoću obrasca s izjavom koji je u skladu s uzorkom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

8. SUKLADNOST PROIZVODNJE

8.1. Svaka naprava za upravljanje homologirana na temelju ovog Pravilnika proizvodi se tako da je usklađena s homologiranim tipom i da ispunjava uvjete iz gornjih stavaka 5. i 6.

8.2. Kako bi se provjerilo da su zahtjevi iz stavka 8.1. ispunjeni, provodi se odgovarajući nadzor proizvodnje.

8.3. Nositelj homologacije posebno je dužan:

8.3.1. osigurati postupke za učinkovitu kontrolu kvalitete proizvoda;

8.3.2. imati pristup ispitnoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom;

8.3.3. osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da pripadajući dokumenti ostanu dostupni u razdoblju koje je potrebno utvrditi u skladu s nadležnim administrativnim tijelom;

8.3.4. analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja kako bi se provjerila i osigurala stabilnost svojstava proizvoda koji dopuštaju varijacije industrijske proizvodnje;

8.3.5. osigurati da se za svaki tip vozila ili naprave za upravljanje obave barem ispitivanja koja se odnose na provođenje mjerenja;

8.3.6. osigurati da bilo koje prikupljanje uzoraka koje pruža dokaz o nesukladnosti s tipom ispitivanja uzetim u obzir dovede do novog prikupljanja i novog ispitivanja. Poduzimaju se sve potrebne mjere kako bi se ponovo uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje.

8.4. Nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa može u bilo koje vrijeme provjeriti metode za kontrolu sukladnosti primjenljive na svaku proizvodnu jedinicu.

8.4.1. Kod svake provjere inspektoru je potrebno predočiti dokumentaciju o ispitivanju i evidencije o pregledima proizvodnje.

8.4.2. Inspektor može nasumce uzeti uzorke koji se moraju ispitivati u laboratoriju proizvođača. Najmanji broj uzoraka može se utvrditi u skladu s rezultatima provjera koje je proveo sam proizvođač.

8.4.3. Pokaže li se razina kvalitete nezadovoljavajućom ili se učini potrebnim provjeriti valjanost ispitivanja obavljenih primjenom stavka 8.4.2., inspektor odabire uzorke koji se dostavljaju tehničkoj službi koja je provela homologacijska ispitivanja.

8.4.4. Nadležno tijelo može provesti ispitivanja propisana u ovom Pravilniku. Uobičajena učestalost provjera koje je odobrilo nadležno tijelo je jedanput godišnje. U slučaju da su zabilježeni negativni rezultati, nadležno je tijelo dužno u najkraćem roku osigurati poduzimanje svih potrebnih mjera za ponovo uspostavljanje sukladnosti proizvodnje.

9. KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

9.1. Homologacija dodijeljena za tip vozila ili tip naprave za upravljanje u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako zahtjev utvrđen u stavku 8.1. nije ispunjen ili ako vozilo (vozila) ili naprava (naprave) za upravljanje ne prođu provjere propisane u gornjem stavku 8.2.

9.2. Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, ona o tome odmah obavješćuje ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik pomoću obrasca s izjavom koji je u skladu s uzorkom u Prilogu 1.A ili 1.B (ovisno koji je odgovarajući) ovom Pravilniku.

10. UPUTE

U slučaju tipa naprave za upravljanje koja je dostavljena odvojeno od vozila, pakiranje i upute za postavljanje moraju jasno navoditi tip (tipove) vozila za koje je namijenjen.

11. KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip vozila ili tip naprave za upravljanje homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, on je o tome dužan obavijestiti nadležno tijelo koja je izdalo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuće priopćenje, to je nadležno tijelo dužno o predmetu obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik pomoću obrasca s izjavom koji je u skladu s uzorkom u Prilogu 1.A ili 1.B ovom Pravilniku (ovisno koji je odgovarajući).

12. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBA ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih služba odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja, kao i nadležnih administrativnih tijela koji dodjeljuju homologacije i kojima se šalju obrasci na temelju kojih se potvrđuje dodjela ili proširenje ili odbijanje ili povlačenje homologacije, a izdani su u drugim državama.

13. PRIJELAZNE ODREDBE

13.1. Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 03 ovog Pravilnika, ni jedna ugovorna stranka ne odbija zahtjev za homologaciju podnesen u skladu s ovim Pravilnikom kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

13.2. Homologacije tipa vozila

13.2.1. Nakon isteka razdoblja od 36 mjeseci nastavno na službeni dan stupanja na snagu naveden u gornjem stavku 13.1., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologaciju za kategoriju vozila M1 s prednjim upravljanjem i kategoriju vozila N1 mase manje od 1,5 tona samo ako tip vozila ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03, uz iznimku odredaba navedenih u stavku 5.1. ovog Pravilnika u pogledu najvećeg okomitog pomicanja stupa upravljača, koja se primjenjuje na nove homologacije tek nakon daljnjeg razdoblja od 12 mjeseci.

13.2.2. Nakon isteka roka od 48 mjeseci nastavno na službeni dan stupanja na snagu naveden u gornjem stavku 13.1., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologaciju za kategoriju vozila M1 koja nemaju prednje upravljanje samo ako tip vozila ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

13.2.3. Nakon isteka roka od 60 mjeseci nastavno na službeni dan stupanja na snagu naveden u gornjem stavku 13.1., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti priznati homologacije za tip vozila koje nisu dodijeljene u skladu s nizom izmjena 03 ovog Pravilnika.

13.3. Homologacije tipa naprave za upravljanje

13.3.1. Nakon isteka roka od 24 mjeseca nastavno na službeni dan stupanja na snagu naveden u gornjem stavku 13.1., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologaciju samo ako tip naprave za upravljanje ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

13.3.2. Nakon isteka roka od 60 mjeseci nastavno na službeni dan stupanja na snagu naveden u gornjem stavku 13.1., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti priznati homologacije tipa naprave za upravljanje koje nisu dodijeljene u skladu s nizom izmjena 03 ovog Pravilnika.

13.3.3. Od službenog dana stupanja na snagu dopune 2. niza izmjena 03, ugovorne stranke ne dodjeljuju zasebne homologacije za tip naprave za upravljanje koja sadrži zračni jastuk.

13.3.4. Od službenog dana stupanja na snagu dopune 2. niza izmjena 03, ugovorne stranke mogu odbiti priznati zasebne homologacije za tip naprave za upravljanje koja sadrži zračni jastuk.

(1) 1 za Njemačku, 2 za Francusku, 3 za Italiju, 4 za Nizozemsku, 5 za Švedsku, 6 za Belgiju, 7 za Mađarsku, 8 za Češku, 9 za Španjolsku, 10 za Jugoslaviju, 11 za Ujedinjenu Kraljevinu, 12 za Austriju, 13 za Luksemburg, 14 za Švicarsku, 15 (prazno), 16 za Norvešku, 17 za Finsku, 18 za Dansku, 19 za Rumunjsku, 20 za Poljsku, 21 za Portugal, 22 za Rusku Federaciju, 23 za Grčku, 24 za Irsku, 25 za Hrvatsku, 26 za Sloveniju, 27 za Slovačku, 28 za Bjelarus, 29 za Estoniju, 30 (prazno), 31 za Bosnu i Hercegovinu, 32 za Latviju, 33 (prazno), 34 za Bugarsku, 35 - 36 (prazno), 37 za Tursku, 38 - 39 (prazno), 40 za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, 41 (prazno), 42 za Europsku zajednicu (homologacije dodijelile njezine države članice primjenom svojih odgovarajućih ECE simbola), 43 za Japan, 44 (prazno), 45 za Australiju i 46 za Ukrajinu. Brojevi koji slijede dodjeljuju se drugim zemljama kronološkim redoslijedom kojim će te zemlje ratificirati ili pristupiti Sporazumu o donošenju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi i/ili koristiti na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa, a tako dodijeljene brojeve glavni tajnik Ujedinjenih naroda dostavlja ugovornim strankama Sporazuma.

(2) Vidjeti napomenu za stavak 4.2.4.1.

(3) Vidjeti Prilog 3., stavak 3.1.

PRILOG 1.A

IZJAVA

(najveći format: A4 (210 x 297 mm))

PRILOG 1.B

IZJAVA

(najveći format: A4 (210 x 297 mm))

PRILOG 2.

POSTAVLJANJE HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

UZORAK A

(Vidjeti stavak 4.2.4. ovog Pravilnika)

Gore prikazana homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo pokazuje da je predmetni tip vozila s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara homologiran u Nizozemskoj (E4) na temelju Pravilnika br. 12. Homologacijski broj pokazuje da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 12 kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

UZORAK B

(Vidjeti stavak 4.2.5. ovog Pravilnika)

Gore prikazana homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo pokazuje da je predmetni tip vozila homologiran u Nizozemskoj (E4) na temelju pravilnika br. 12 i 39 (1) Homologacijski brojevi pokazuju da je na dane kada su dodijeljene odnosne homologacije Pravilnik br. 12 već uključivao niz izmjena 03, a Pravilnik br. 39 niz izmjena 04.

UZORAK C

(Vidjeti stavak 4.3.4. ovog Pravilnika)

Gore prikazana homologacijska oznaka pričvršćena na tip naprave za upravljanje pokazuje da je predmetni tip naprave za upravljanje s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara homologiran u Nizozemskoj (E4) na temelju odgovarajućeg dijela Pravilnika br. 12 kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

UZORAK D

(Vidjeti stavak 4.3.4.3. ovog Pravilnika)

Gore prikazana homologacijska oznaka pričvršćena na napravu za upravljanje pokazuje da je predmetni tip naprave za upravljanje homologiran u Nizozemskoj (E4) s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara sukladno odredbama stavaka 5.2.1. i/ili 5.3.1. Pravilnika br. 12 kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

(1) Drugi broj naveden je samo kao primjer.

PRILOG 3.

ISPITIVANJE ČELNOG SUDARA SA ZAPREKOM

1. SVRHA

Svrha je ovog ispitivanja provjeriti zadovoljava li vozilo zahtjeve iz stavka 5.1.

2. UGRADBA, POSTUPCI I MJERNI UREĐAJI

2.1. Ispitni poligon

Ispitna površina mora biti dovoljno velika za smještaj zaletne staze, zapreke i tehničke naprave koje su potrebne za ispitivanje. Završni dio staze, najmanje 5 m ispred zapreke, mora biti vodoravan (nagib manji od 3 % izmjeren u duljini jednog metra), ravan i gladak.

2.2. Zapreka

Zapreka mora biti od armiranobetonskog bloka čija je širina sprijeda najmanje 3 m, a visina najmanje 1,5 m. Debljina zapreke mora biti takva da je njezina masa barem 70 tona. Prednji dio mora biti ravan, uspravan i okomit na os zaletne staze te mora biti prekriven drvenim daskama debljine 19 ± 1 mm, koje moraju biti u dobrom stanju. Između drvenih dasaka i zapreke mora se postaviti konstrukcija od čelične ploče debljine barem 25 mm. Zapreka s drukčijim značajkama može se upotrijebiti pod uvjetom da je površina udara veća od prednje zgužvane površine vozila koje se ispituje i pod uvjetom da daje istovrijedne rezultate.

2.3. Pogon vozila

U trenutku udara na vozila ne smije više dodatno djelovati nikakva naprava za upravljanje ni pogonska naprava. Vozilo mora doći do zapreke u smjeru koji je okomit na zapreku: najveće poprečno odstupanje od poravnanosti između uspravne središnje crte prednjeg dijela vozila i uspravne središnje crte zapreke je ± 30 mm.

2.4. Stanje vozila

2.4.1. Za ispitivanje vozilo mora biti opremljeno svim uobičajenim sastavnim dijelovima i opremom koji su uključeni u masu neopterećenog vozila ili biti u takvom stanju da u voznom stanju zadovoljava zahtjeve s obzirom na sastavne dijelove i opremu koji su bitni za prostor za putnike i raspodjelu mase vozila kao cjeline.

Bez obzira na stavak 5.1. ovog Pravilnika moguće je na zahtjev proizvođača provesti ispitivanje s lutkama, pod uvjetom da one ni u jednome trenutku ne sprečavaju gibanje upravljačkoga mehanizma. Masa lutaka ne smije se uzimati u račun za potrebe ispitivanja.

2.4.2. Kad se upotrebljava vanjski pogon vozila, spremnik za gorivo treba napuniti barem do 90 % njegovog obujma nezapaljivom tekućinom gustoće između 0,7 i 1,0.

2.4.3. Kad vozilo za pogon upotrebljava vlastiti motor, spremnik za gorivo mora biti napunjen barem do 90 % obujma. Svi drugi spremnici moraju biti potpuno napunjeni.

Ako to proizvođač želi a tehnička služba je s tim suglasna, moguće je napajanje goriva do motora iz pomoćnog spremnika manjeg obujma. U tom slučaju spremnik za gorivo mora biti napunjen barem do 90 % obujma nezapaljivom tekućinom gustoće između 0,7 i 1.

2.4.4. Ako to proizvođač želi, tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja može dopustiti da se isto vozilo koje se upotrebljava za ispitivanja propisana u drugim pravilnicima (uključujući ispitivanja koja mogu oštetiti njegovu konstrukciju) upotrijebi također za ispitivanja propisana u ovom Pravilniku.

2.4.5. Kolo upravljača, ako je namjestivo, postavlja se u uobičajeni položaj kako je naznačio proizvođač ili ako ne može, na sredinu između graničnih točaka raspona za namještanje.

2.5. Brzina pri udaru

Brzina pri udaru mora biti između 48,3 km/h i 53,1 km/h. Međutim, ako je ispitivanje provedeno s većom brzinom pri udaru i ako je vozilo zadovoljavalo propisane zahtjeve, mora se smatrati da je ispitivanje bilo zadovoljavajuće.

2.6. Mjerni uređaji

Mjerilo koje se upotrebljava za zapisivanje brzine propisane u stavku 2.5. mora biti točnosti do 1 %.

3. REZULTATI

3.1. Za određivanje pomicanja naprave za upravljanje prema naprijed i unatrag tijekom udara treba zapisivati (1) promjenu razmaka – mjereno vodoravno (2) i usporedno s uzdužnom osi vozila, i uspravno, u smjeru okomitu na tu os – između vrha stupa upravljača (i osovine) i točke vozila na koju nije djelovao udar. Najveća vrijednost te promjene, uzeta iz zapisa, mora se smatrati pomicanjem naprave za upravljanje prema naprijed i unatrag.

3.2. Nakon ispitivanja, u pisanom izvješću se opisuju oštećenja koja pretrpi vozilo; radi se barem po jedna fotografija za svaki od sljedećih pogleda na vozilo:

3.2.1. – s bočnih strana (desna i lijeva),

3.2.2. – sprijeda,

3.2.3. – odostraga,

3.2.4. – oštećenog područja unutar prostora za putnike.

4. FAKTORI ISPRAVKA

4.1. Oznake

v : zapisana brzina u km/h; m0 : masa prototipa u stanju određenu u stavku 2.4. ovog Priloga; m1 : masa prototipa s ispitnom opremom; D0 : promjena razmaka izmjerena tijekom udara, kako je određeno u stavku 3.1. ovog Priloga; D1 : promjena razmaka koja se upotrebljava za određivanje rezultata ispitivanja; K1 : veća vrijednost (48,3/V)2 i 0,83; K2 : veća vrijednost m0/m0 i 0,8.

4.2. Ispravljena vrijednost D1 koja se upotrebljava za provjeru sukladnosti prototipa sa zahtjevima ovog Pravilnika mora se izračunati pomoću sljedeće formule:

D1 = D0.K1.K2

4.3. Ispitivanje čelnoga sudara sa zaprekom nije potrebno u slučaju vozila koje je istovjetno razmatranom prototipu s obzirom na značajke navedene u stavku 2.2. ovog Pravilnika, ali čija je masa m1 veća od m0, ako m1 nije veće od 1,25 m0 i ako ispravljena vrijednost D2 dobivena iz D1 po formuli D2 = D0 (m1.D1)/m0 tako da pokazuje da novo vozilo još ispunjava zahtjeve iz stavka 5. ovog Pravilnika.

5. ISTOVRIJEDNI POSTUPCI

5.1. Tijelo za homologaciju može odobriti druge ispitne metode pod uvjetom da se može dokazati njihova istovrijednost. Dokumentaciji za homologaciju treba priložiti izvješće koje sadrži opis upotrijebljene metode i dobivene rezultate ili razlog za neprovođenje ispitivanja.

5.2. Za dokazivanje istovrijednosti alternativne metode odgovoran je proizvođač ili njegov zastupnik koji želi upotrijebiti takvu metodu.

(1) Zapisivanje se može zamijeniti mjerenjem najvećih vrijednosti.

(2) „Vodoravno” se odnosi na prostor za putnike kad vozilo prije ispitivanja miruje, a ne na prostor iznad tla za vrijeme pomicanja vozila.

PRILOG 4.

ISPITIVANJE ISPITNIM TIJELOM

1. SVRHA

Svrha je ovog ispitivanja provjeriti zadovoljava li vozilo zahtjeve iz stavka 5.2. ovog Pravilnika.

2. UGRADBA, POSTUPCI I MJERNI UREĐAJI

2.1. Ugradba naprave za upravljanje

2.1.1. Naprava za upravljanje mora biti ugrađena na prednji dio vozila koji se dobije kad se karoserija prereže poprečno na visini prednjih sjedala i po mogućnosti ukloni krov, vjetrobransko staklo i vrata. Taj dio mora se nepomično pričvrstiti na ispitnu napravu tako da se pod udarom ispitnog tijela ne može pomicati.

Dopušteno je odstupanje kuta ugradbe naprave za upravljanje u odnosu na konstrukcijski predviđen kut ± 2 stupnja.

2.1.2. Međutim, na zahtjev proizvođača i uz suglasnost tehničke službe, naprava za upravljanje može biti ugrađena na okvir kojim se zamjenjuje upravljački mehanizam, pod uvjetom da sklop okvir/upravljački mehanizam u usporedbi sa stvarnim sklopom prednji dio karoserije/upravljački mehanizam ima:

2.1.2.1. isti geometrijski raspored, i

2.1.2.2. veću krutost.

2.1.3. Ugradba naprave za upravljanje kad je zatražena samo njezina homologacija.

Naprava za upravljanje mora se ispitati zajedno s obručem. Za pomicanje naprave za upravljanje prostor između nje i ispitne naprave mora biti najmanje 100 mm. Osovina upravljača mora biti čvrsto pričvršćena na ispitnu napravu tako da se osovina upravljača pod udarom ne može pomicati (vidjeti sliku 2.).

2.2. Namještanje naprave za upravljanje za ispitivanja

2.2.1. Kod prvog ispitivanja, naprava za upravljanje mora biti zaokrenuta tako da njezina najkraća prečka bude okomita na dodirnu točku s ispitnim tijelom; ako je naprava za upravljanje kolo upravljača, ispitivanje se mora ponoviti s najslabijim dijelom kola upravljača okomitim na tu dodirnu točku. U slučaju namjestive naprave za upravljanje oba ispitivanja moraju se provesti s kolom u uobičajenom središnjemu položaju kako je odredio proizvođač ili ako ne može, na sredini između dviju graničnih točaka raspona za namještanje.

2.2.2. Ako je vozilo opremljeno napravom za namještanje nagiba i položaja kola upravljača, ispitivanje se mora provesti s tom napravom u uobičajenom položaju uporabe, prema podacima proizvođača, i za koji laboratorij smatra da je značajan sa stanovišta apsorpcije energije.

2.2.3. Ako je naprava za upravljanje opremljena zračnim jastukom, ispitivanje se mora provesti s napuhanim zračnim jastukom. Na zahtjev proizvođača i uz suglasnost tehničke službe ispitivanje se može provesti bez napuhanog zračnog jastuka.

2.3. Ispitno tijelo

Ispitno tijelo mora imati oblik, dimenzije i značajke prikazane u dodatku ovom Prilogu.

2.4. Mjerenje sila

2.4.1. Mora se provesti mjerenje najveće sile, koja djeluje vodoravno i usporedno s uzdužnom ravninom vozila na ispitno tijelo kao posljedica udara u napravu za upravljanje.

2.4.2. Ta sila može se izmjeriti izravno ili posredno, ili se može izračunati iz vrijednosti zapisanih pri ispitivanju.

2.5. Pogon ispitnog tijela

2.5.1. Može se upotrijebiti bilo koji način pogona pod uvjetom da ispitno tijelo pri udaru u napravu za upravljanje nije povezano s pogonskom napravom. Ispitno tijelo mora udariti u napravu za upravljanje nakon približno prave putanje koja je usporedna s uzdužnom osi vozila.

2.5.2. H-točka ispitnog tijela, označena posebnom oznakom, mora biti namještena tako da je prije udara u vodoravnoj ravnini koja prolazi kroz R-točku koju je označio proizvođač vozila.

2.6. Brzina

Ispitno tijelo mora udariti u napravu za upravljanje brzinom od 24,1 + 1,2/-0 km/h. Međutim, ispitivanje se mora smatrati zadovoljavajućim ako je ispitivanje provedeno većom brzinom udara i ako je naprava za upravljanje zadovoljila propisane zahtjeve.

2.7. Mjerni uređaji

2.7.1. Mjerni uređaji koji su upotrijebljeni za zapisivanje parametara iz stavka 5.2 ovog Pravilnika moraju omogućavati mjerenja sa sljedećom točnošću:

2.7.1.1. brzina ispitnog tijela: do 2 %;

2.7.1.2. zapisivanje vremena: do 1/1 000 sekunde.

2.7.1.3. Početak udara (nulta točka) u trenutku prvog dodira ispitnog tijela s napravom mora se odrediti pomoću zapisa i filmova koji se upotrebljavaju za analizu rezultata ispitivanja.

2.7.1.4. Mjerenje sile Upotrijebljeni mjerni uređaji moraju biti sukladni s normom ISO 6487:1987, ako nije drukčije određeno u ovom Pravilniku. 2.7.1.4.1. Kod osjetila sile koji su ugrađeni u napravu za upravljanje: Razred kanalne amplitude mora biti 1 960 daN (2 000 kg), a razred kanalne frekvencije 600 Hz. 2.7.1.4.2. Kod mjerila ubrzanja ili osjetila sile koji su ugrađeni u ispitno tijelo: dva mjerila ubrzanja, koja djeluju u istome smjeru moraju se postaviti simetrično u poprečnoj ravnini težišta ispitnoga tijela. Razred kanalne amplitude mora biti 60 g, a razred kanalne frekvencije 160 Hz. Dopuštene su druge metode s obzirom na broj i položaj mjerila ubrzanja, kao npr. postavljanje ispitnih uređaja u odvojenim dijelovima u čijim su težištima postavljena mjerila ubrzanja za mjerenje ubrzanja vodoravno i usporedno s uzdužnom osi vozila. Rezultantna sila je sila koja odgovara najvećem zbroju sila izračunanih ili izravno izmjerenih za svaki dio ispitnog tijela.

2.8. Temperatura okolnog prostora: ustaljena na 20 ± 5 °C.

3. REZULTATI

3.1. Nakon ispitivanja, oštećenje koje pretrpi upravljački mehanizam utvrđuje se i opisuje u pisanom izvješću; rade se fotografije u bočnom i prednjem pogledu naprave za upravljanje/stupa upravljača/ploče s instrumentima.

3.2. Najveća vrijednost sile mjeri se ili izračunava sukladno stavku 2.4.

Dodatak

(masa: 34-36 kg. 50-postotno ispitno tijelo u obliku torza)

PRILOG 5.

ISPITIVANJE UDARNOM NAPRAVOM

1. SVRHA

Svrha ovog ispitivanja je provjeriti zadovoljava li naprava za upravljanje zahtjeve stavka 5.3. ovog Pravilnika.

2. UGRADBA, POSTUPCI I MJERNI UREĐAJI

2.1. Općenito

2.1.1. Naprava za upravljanje mora se ispitati zajedno s obručem.

2.1.2. Ako je naprava za upravljanje opremljena zračnim jastukom, ispitivanje se mora provesti s napuhanim zračnim jastukom. Na zahtjev proizvođača i uz suglasnost tehničke službe, ispitivanje se može provesti bez napuhanog zračnog jastuka.

2.2. Ugradba naprave za upravljanje kad je zatražena njezina homologacija zajedno s homologacijom vozila

2.2.1. Naprava za upravljanje mora biti ugrađena na prednji dio vozila, koji se dobije kad se karoserija prereže poprečno u visini prednjih sjedala i po mogućnosti ukloni krov, vjetrobransko staklo i vrata.

Taj dio mora se nepomično pričvrstiti na ispitnu napravu tako da se pod udarom udarne naprave (modela glave) ne može pomicati.

Dopušteno je odstupanje kuta ugradbe naprave za upravljanje u odnosu na konstrukcijski predviđen kut ± 2 stupnja.

2.2.2. Međutim, na zahtjev proizvođača i uz suglasnost tehničke službe, naprava za upravljanje može biti ugrađena na okvir kojim se zamjenjuje upravljački mehanizam pod uvjetom da sklop okvir/upravljački mehanizam u usporedbi sa stvarnim sklopom prednji dio karoserije/upravljački mehanizam ima:

2.2.2.1. isti geometrijski raspored, i

2.2.2.2. veću krutost.

2.3. Ugradba naprave za upravljanje kad je zatražena samo njezina homologacija

Naprava za upravljanje mora se ispitati zajedno s obručem. Za pomicanje naprave za upravljanje prostor između nje i ispitne naprave mora biti najmanje 100 mm. Osovina upravljača mora biti čvrsto pričvršćena na ispitnu napravu tako da se osovina upravljača pod udarom ne može pomicati (vidjeti sliku 2.).

2.3.1. Međutim, na zahtjev proizvođača može se provesti ispitivanje pod uvjetima iz gornjeg stavka 2.2. U tom slučaju homologacija vrijedi samo za ugradbu na određeni (određene) tip (tipove) vozila.

3. ISPITNA NAPRAVA

3.1. Ta naprava sastoji se od potpuno pravocrtno vođene udarne naprave (modela glave) mase 6,8 kg. Njezina površina udara je u obliku polukugle promjera 165 mm.

3.2. Udarna naprava (model glave) mora imati ugrađena dva mjerila ubrzanja i jedno mjerilo brzine, koji moraju moći mjeriti vrijednosti u smjeru udara.

3.3. Mjerni uređaji

3.3.1. Upotrijebljeni mjerni uređaji moraju biti u sukladnosti s normom ISO 6487:1987. Osim toga, moraju imati sljedeće značajke:

3.3.2. Ubrzanje

razred kanalne amplitude 150 g.

razred kanalne frekvencije (600) Hz.

3.3.3. Brzina

mjerna nesigurnost ± 1 %.

3.3.4. Zapisivanje vremena

Mjerni uređaji moraju omogućivati zapisivanje rezultata tijekom cijelog trajanja ispitivanja i očitavanja s točnošću od jedne tisućinke sekunde. Na zapisima koji se upotrebljavaju za analizu ispitivanja treba biti zapisan početak udara kod prvoga dodira između udarnog tijela i naprave za upravljanje.

4. POSTUPAK ISPITIVANJA

4.1. Ravninu naprave za upravljanje treba namjestiti okomito na smjer udara.

4.2. Ispitivanje udarom treba provesti u najviše četiri i najmanje tri položaja svakog tipa naprave za upravljanje. Za svako ispitivanje treba upotrijebiti novu napravu za upravljanje. Pri uzastopnim ispitivanjima udarom uzdužna os udarnog tijela mora prolaziti kroz jednu od ovih točaka:

4.2.1. središte naprave za upravljanje;

4.2.2. spoj najčvršće ili najviše ojačane prečke s unutarnjim rubom obruča naprave za upravljanje;

4.2.3. središnju točku najkraćeg nepoduprtog luka obruča naprave za upravljanje, koja je bez prečke;

4.2.4. kroz najnepovoljniji položaj na napravi za upravljanje, prema odluci tijela za homologaciju.

4.3. Udarna naprava (model glave) mora udariti napravu za upravljanje brzinom 24,1 km/h; tu brzinu treba postići energijom potiska ili uporabom dodatnog pogonskog uređaja.

5. REZULTATI

5.1. Pri ispitivanjima sukladno navedenim postupcima za vrijednost usporenja udarnog tijela uzimaju se istodobno očitane srednje vrijednosti dvaju mjerila usporenja.

6. ISTOVRIJEDNI POSTUPCI

6.1. Tijelo za homologaciju može odobriti druge ispitne metode pod uvjetom da se može dokazati njihova istovrijednost. Dokumentaciji za homologaciju treba priložiti izvješće koje sadrži opis upotrijebljene metode i dobivene rezultate.

6.2. Za dokazivanje istovrijednosti alternativne metode odgovoran je proizvođač ili njegov zastupnik koji želi upotrijebiti takvu metodu.

Slika 1.a

Ispitna naprava

Slika 1.b

Mjerenje krutosti ispitne naprave

PRILOG 6.

Postupak određivanja točke „h” i stvarnog nagiba trupa za sjedeća mjesta u motornim vozilima

1. SVRHA

Postupak opisan u ovom Prilogu koristi se za određivanje položaja točke „H” i stvarnog nagiba trupa za jedno ili više sjedećih mjesta u motornom vozilu te za provjeru odstupanja između mjernih vrijednosti i konstrukcijskih podataka koje je naveo proizvođač (1).

2. DEFINICIJE

Za potrebe ovog Priloga:

2.1. „Referentni podaci” znače jedna ili više sljedećih karakteristika sjedećeg mjesta: 2.1.1. točka „H” i točka „R” te odstupanje između njih; 2.1.2. stvarni nagib trupa i konstrukcijski predviđeni nagib trupa i odnosi između njih.

2.2. „Trodimenzionalna naprava za određivanje točke H” (3-D H naprava) znači naprava koja se koristi za određivanje točke „H» i stvarnog nagiba trupa. Ta je naprava opisana u dodatku 1. ovom Prilogu;

2.3. „Točka H» znači zakretna točka trupa i bedra naprave 3-D H postavljene na sjedalo u vozilu u skladu sa stavkom 4. dolje. Točka H je u središtu središnje osi naprave koja se nalazi između vizirnih oznaka točke H na obje strane naprave 3-D H. Točka H teoretski odgovara točki R (za dozvoljena odstupanja vidjeti stavak 3.2.2. dolje). Kad se postupkom iz stavka 4. odredi točka H, smatra se da je fiksna u pogledu konstrukcije jastuka sjedala te se pomiče zajedno sa sjedalom kad se ono namješta.;

2.4. „Točka R” ili „referentna točka sjedala” znači konstrukcijski predviđena točka koju određuje proizvođač vozila za svako sjedeće mjesto s obzirom na trodimenzionalni koordinatni sustav;

2.5. „Linija trupa” znači središnja linija mjerne sonde naprave 3-D H u njezinom krajnjem stražnjem položaju;

2.6. „Stvarni nagib trupa” znači nagib mjeren između vertikalne linije koja prolazi kroz točku „H” i liniju trupa, koristeći skalu stražnjeg nagiba naprave 3-D H. Stvarni nagib trupa teoretski odgovara konstrukcijski predviđenom nagibu trupa (za dozvoljena odstupanja vidjeti stavak 3.2.2. dolje);

2.7. „Konstrukcijski predviđeni nagib trupa” znači nagib izmjeren između vertikalne linije koja prolazi kroz točku „R” i linije trupa u položaju koji odgovara konstrukcijski predviđenom položaju naslona sjedala kako ga je odredio proizvođač;

2.8. „Središnja ravnina putnika” (C/LO) znači središnja ravnina naprave 3-D H, postavljene na svako konstrukcijski predviđeno sjedeće mjesto; predstavljena je koordinatama točke „H” na osi Y. Kod pojedinačnih sjedala središnja ravnina sjedala odgovara središnjoj ravnini putnika. Kod drugih sjedala središnju ravninu putnika određuje proizvođač;

2.9. „Trodimenzionalni koordinatni sustav” znači sustav opisan u dodatku 2. ovom Prilogu;

2.10. „Ishodišne oznake” znače fizičke točke (otvori, površine, oznake ili udubine) na karoseriji vozila kako ih je odredio proizvođač;

2.11. „Mjerni položaj vozila” znači položaj vozila određen koordinatama ishodišnih oznaka u trodimenzionalnom koordinatnom sustavu.

3. ZAHTJEVI

3.1. Navođenje podataka

Za svako sjedeće mjesto za koje su potrebni referentni podaci radi dokazivanja usklađenosti s odredbama ovog Pravilnika, na obrascu iz Dodatka 3. ovom Prilogu treba navesti sve ili odgovarajuće podatke:

3.1.1. koordinate točke „R” u odnosu na trodimenzionalni koordinatni sustav;

3.1.2. konstrukcijski predviđeni nagib trupa;

3.1.3. sve podatke potrebne za namještanje sjedala (ako se može namještati) u položaj za mjerenje iz dolje navedenog stavka 4.3.

3.2. Odstupanja između izmjerenih vrijednosti i konstrukcijski predviđenih vrijednosti

3.2.1. Koordinate točke „H” i aktualna vrijednost nagiba trupa, dobivena postupkom iz dolje navedenog stavka 4., uspoređuju se s koordinatama točke „R” i vrijednosti konstrukcijski predviđenog nagiba trupa, kako je odredio proizvođač vozila.

3.2.2. Relativni položaji točke „R” i točke „H”, kao i odnos između konstrukcijski predviđenog nagiba trupa i stvarnog nagiba trupa smatraju se zadovoljavajućim za sjedeći položaj, ako točka H, kako je određena svojim koordinatama, leži u kvadratu koji ima stranicu 50 mm, a čije se dijagonale sijeku u točki „R” te ako stvarni nagib trupa ne odstupa više od 5° od konstrukcijski predviđenog nagiba trupa.

3.2.3. Ako su ti uvjeti ispunjeni, za dokazivanje usklađenosti s odredbama ovog Pravilnika koristit će se točka „R” i konstrukcijski predviđeni nagib trupa.

3.2.4. Ako točka „H” stvarnog nagiba trupa ne ispunjava zahtjeve stavka 3.2.2. gore, točka „H” stvarnog nagiba trupa određuje se još dvaput (ukupno tri puta). Ako rezultati dva od ta tri mjerenja ispunjavaju zahtjeve, primjenjuju se uvjeti iz gore navedenog stavka 3.2.3.

3.2.5. Ako rezultati najmanje dva od tri postupka iz gore navedenog stavka 3.2.4. ne zadovoljavaju zahtjeve iz gore navedenog stavka 3.2.2., ili ako se provjera ne može provesti, jer proizvođač vozila nije dostavio podatke o položaju točke „R”, ili konstrukcijski predviđenog nagiba trupa, koristi se srednja vrijednost tri mjerne točke, ili prosječna vrijednost tri izmjerena nagiba te se te dvije vrijednosti smatraju primjenjivim u svim slučajevima, kad se ovaj Pravilnik poziva na točku „R” ili na konstrukcijski predviđeni nagib trupa.

4. POSTUPAK ZA ODREĐIVANJE TOČKE „H” I STVARNOG NAGIBA TRUPA

4.1. Vozilo se po izboru proizvođača zagrijava na temperaturu od 20 ± 10 °C, kako bi se osiguralo da materijal sjedala postigne sobnu temperaturu. Ako sjedalo koje treba ispitati nikad nije korišteno, sjedalo se u dva navrata tijekom jedne minute optereti bilo osobom ili napravom mase od 70 do 80 kg, kako bi se utisnuli jastuci na sjedalu i naslonu. Na zahtjev proizvođača svi sklopovi sjedala ostaju neopterećeni tijekom razdoblja od najmanje 30 minuta prije postavljanja naprave 3-D H.

4.2. Vozilo se treba nalaziti u mjernom položaju predviđenom stavkom 2.11. gore.

4.3. Sjedalo se, ako se može namještati, prvo postavlja u krajnji stražnji položaj za uobičajenu uporabu tijekom vožnje, kako je naveo proizvođač vozila, uzimajući pri tome u obzir samo uzdužno namještanje sjedala, bez uporabe sjedala za druge namjene. Ako postoje druge mogućnosti namještanja sjedala (vertikalna, kutna, naslona itd.), ona se tada postavljaju u položaj koji je naveo proizvođač vozila. Kod vibracijskih sjedala, sjedalo se učvrsti u jednom od položaja uobičajenih za vožnju, koje je naveo proizvođač.

4.4. Površina sjedećeg mjesta, na kojem je postavljena naprava 3-D H, prekriva se pamučnom tkaninom koja je dovoljno velika i odgovarajuće teksture, opisane kao čista pamučna tkanina sa 18,9 vlakana po cm2 i težine 0,228kg/m2, ili pletena ili netkana tkanina istih karakteristika. Ako se ispitivanje provodi na sjedalu izvan vozila, tlo na kojem je sjedalo smješteno treba imati jednake karakteristike (2) kao i tlo u vozilu za koje je sjedalo namijenjeno.

4.5. Sjedalo i stražnju stranu naprave 3-D H postavlja se tako da se središnja ravnina putnika (C/LO) podudara sa središnjom ravninom naprave 3-D H. Na zahtjev proizvođača naprava 3-D H može se pomaknuti prema unutra s obzirom na C/LO, ako je naprava 3-D H postavljena toliko izvan ruba sjedala da sprečava horizontalno poravnanje naprave 3-D H.

4.6. Sklop stopala i donjeg dijela noge pričvrsti se na sklop sjedala, pojedinačno ili korištenjem T-elementa i sklopa donjeg dijela noge. Linija koja prolazi kroz vizirne oznake točke H usporedna je s tlom i okomita na uzdužnu središnju ravninu sjedala.

4.7. Položaj stopala i noge naprave 3-D H namješta se na sljedeći način:

4.7.1. Predviđeno sjedeće mjesto: vozač i putnik na vanjskom prednjem sjedalu.

4.7.1.1. Sklop stopala i noge pomiču se prema naprijed, tako da su stopala u prirodnom položaju na tlu, prema potrebi između pedala. Ako je moguće, lijevo stopalo približno je jednako udaljeno od lijevog ruba središnje ravnine naprave 3-D H kao i desno stopalo od desnog ruba. Libela za namještanje poprečnog nagiba naprave 3-D H postavlja se u vodoravni položaj, prema potrebi se sjedala, ili sklop noge i stopala, pomiču unazad. Linija koja prolazi kroz vizirne oznake točke H, zadržava se okomito na uzdužnu središnju ravninu sjedala.

4.7.1.2. Ako se lijeva noga ne može zadržati paralelno s desnom nogom, a lijevo stopalo se ne može osloniti na konstrukciju, lijevo se stopalo pomiče sve dok ne bude poduprto. Položaj vizirnih oznaka ostaje nepromijenjen.

4.7.2. Predviđeno sjedeće mjesto: vanjsko stražnje

Za stražnja sjedala ili pomoćna sjedala noge se postavljaju kako je naveo proizvođač. Ako su stopala naslonjena na dijelove tla različite razine, stopalo koje prvo dodirne prednje sjedalo je referentno stopalo, a drugo se stopalo namješta tako da libela za namještanje kosog nagiba bude u vodoravnom položaju.

4.7.3. Ostala predviđena sjedeća mjesta:

Koristi se opći postupak iz gore navedenog stavka 4.7.1., osim što se stopala postavljaju kako je odredio proizvođač vozila.

4.8. Namještaju se utezi donjeg dijela noge i stegna, a naprava 3-D H se izravnava.

4.9. Stražnja ploča naginje se naprijed do prednjeg graničnika, a naprava 3-D H se pomoću T-elementa odmakne od naslona sjedala. Nakon toga se naprava 3-D H ponovno postavlja na sjedalo jednim od sljedećih postupaka:

4.9.1. Ako naprava 3-D H klizi prema nazad, koristi se sljedeći postupak. Naprava 3-D H pušta se da klizi prema nazad, sve dok prema naprijed usmjereno opterećenje na T-elementu više nije potrebno, odnosno dok sjedalo ne dodirne naslon sjedala. Prema potrebi se ponovno namješta donji dio noge.

4.9.2. Ako naprava 3-D H ne klizi prema nazad, koristi se sljedeći postupak. Naprava 3-D H se djelovanjem vodoravnog, prema nazad usmjerenog opterećenja E-elementa pomakne prema nazad, dok sjedalo ne dodirne naslon sjedala (vidjeti sliku 2. Dodatka 1. ovom Prilogu).

4.10. Silom od 100 ± 10 N djeluje se na sklop naslona i sjedala naprave 3-D H u presjeku kvadranta kuta boka i kućišta T-elementa. Smjer primjene opterećenja zadržava se duž linije koja prolazi uz gornji presjek do točke neposredno iznad kućišta motke stegna (vidjeti sliku 2. Dodatka 1. ovom Prilogu). Nakon toga se leđna ploča pažljivo nasloni na naslon sjedala. Pri daljnjem postupku treba paziti da naprava 3-D H ne klizne prema naprijed.

4.11. Postavljaju se desni i lijevi utezi sjedala, a nakon toga naizmjenično osam utega trupa. Naprava 3-D H ostaje poravnana.

4.12. Leđna ploča naginje se prema naprijed, kako bi se smanjio pritisak na naslon sjedala. Naprava 3-D H u tri se navrata pomakne s jedne strane na drugu u luku od 10° (5° na svaku stranu od okomite središnje ploče) radi oslobađanja mogućeg trenja, nastalog između naprave 3-D H i sjedala.

Tijekom pomicanja može se dogoditi da se T-element naprave 3-D H pomakne iz predviđenog vodoravnog i okomitog položaja. Zato treba T-element pomicanjem naprave zadržati primjenom odgovarajućeg bočnog opterećenja. Pri zadržavanju T-elementa i pomicanju naprave 3-D H treba paziti da ne nastanu nenamjerna vanjska opterećenja u okomitom uzdužnom smjeru.

Tijekom tog postupka stopala naprave 3-D H ne smiju se sputavati ni zadržavati. Ako stopala promijene položaj, treba ih na kratko ostaviti u tom položaju.

Leđna ploča pažljivo se vraća nazad na naslon sjedala i provjerava se jesu li obje libele u nultom položaju. Ako su se stopala tijekom pomicanja naprave 3D H pomaknula, treba ih vratiti u početni položaj sljedećim postupkom:

Svako se stopalo zasebno podiže sa tla samo do visine preko koje ga više nije moguće pomaknuti. Tijekom tog dizanja, stopala trebaju imati mogućnost slobodnog pomicanja; ne smije se primijeniti opterećenje prema naprijed, ili bočno opterećenje. Kad se svako stopalo vrati u prvotni položaj, pete trebaju dodirivati za to predviđenu konstrukciju.

Bočna libela treba biti u nultom položaju, a prema potrebi se primjenjuje bočno opterećenje na gornji dio leđne ploče, dovoljno da omogući izravnanje naprave 3-D H na sjedalu.

4.13. Držanje T-elementa, koje sprečava klizanje naprave 3-D H na sjedalu prema naprijed, provodi se na sljedeći način:

(a) leđna ploča naslanja se na naslon sjedala;

(b) naizmjenično se primjenjuje vodoravna, prema nazad usmjerena sila, koja ne prelazi 25 N, djeluje se na mjernu motku nagiba naslona približno na sredini mase opterećenja trupa, dok kvadrant kuta boka ne pokaže stabilan položaj nakon prestanka djelovanja opterećenja. Treba paziti da se na napravu 3-D H ne primjenjuju opterećenje prema dolje, ili bočno opterećenje. Ako je potrebno ponovno namještanje naprave 3-D H, leđna ploča okreće se u smjeru prema naprijed, ponovno izravnava i ponavlja se postupak iz stavka 4.12.

4.14. Sva se mjerenja provode na sljedeći način:

4.14.1. Mjere se koordinate točke „H” u trodimenzionalnom koordinatnom sustavu.

4.14.2. Na skali za mjerenje stražnjeg nagiba očitava se stvarni nagib trupa, pri čemu je mjerna motka trupa u krajnjem stražnjem položaju.

4.15. Ako se želi ponovno postaviti napravu 3-D H, sklop sjedala treba ostati neopterećen tijekom razdoblja od najmanje 30 minuta prije ponovnog postavljanja. Naprava 3-D H ne smije ostati na sjedalu dulje od vremena potrebnog za provedbu ispitivanja.

4.16. Ako se sjedala u istom redu mogu smatrati sličnim (sjedeća klupa, identična sjedala itd.), za svaki red sjedala određuje se samo jedna točka „H” i jedan „stvarni nagib trupa”, pri čemu se naprava 3-D H iz Dodatka 1. ovom Prilogu postavlja na mjesto koje se smatra tipičnim za taj red. To mjesto je:

4.16.1. za prednji red, vozačko sjedalo,

4.16.2. za stražnji red, ili redove, vanjsko sjedalo.

(1) U slučaju bilo kojeg sjedećeg mjesta, osim prednjih sjedišta, gdje točku „H” nije moguće odrediti pomoću „trodimenzionalne naprave za određivanje točke „H” ili postupaka, može se kao referentna točka uzeti točka „R” koju je označio proizvođač prema želji nadležnog tijela.

(2) Kut nagiba, razlika u visini pri ugradnji sjedala, struktura površine itd.

Dodatak 1.

Opis trodimenzionalne naprave za točku H (1) (naprava 3-D H)

1. Leđna ploča i sjedalo

Leđna ploča i sjedalo izrađeni su od armirane plastike i metala; oni simuliraju ljudski trup i stegno i mehanički su gibljivi u točki „H”. Za mjerenje stvarnog kuta nagiba trupa na motki trupa, gibljivoj u točki „H” pričvršćen je kutomjer. Motka stegna koja se može namještati, pričvršćena na ploču sjedala utvrđuje središnju liniju i služi kao osnovica za kutomjer za kut kuka.

2. Elementi trupa i nogu

Segmenti donjeg dijela noge povezani su sa sklopom sjedala putem T-elementa koji je bočni produžetak. U donjim segmentima noge ugrađeni su kutomjeri za mjerenje nagiba koljena. Sklopovi cipela i nogu kalibrirani su za mjerenje nagiba koljena. Dvije libele koriste se za poravnavanje naprave u prostoru. Utezi elemenata trupa namješteni su u odgovarajuće težište, kako bi na sjedala djelovao pritisak koji odgovara pritisku 76 kg teškog muškarca. Treba provjeriti gibljivost svih sklopova naprave 3-D Hpri čemu trenje treba biti zanemarivo

Slika 1.

Oznake dijelova naprave 3-D H

Slika 2.

Dimenzije dijelova naprave 3-D H i raspored opterećenja

(mjere u milimetrima)

(1) Za pojedinosti konstrukcije naprave 3-D H obratiti se na „Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Naprava odgovara napravi navedenoj u standardu ISO 6549-1980.

Dodatak 2.

Trodimenzionalni koordinatni sustav

1. Trodimenzionalni koordinatni sustav određen je s tri okomite ravnine, kako ih je odredio proizvođač vozila (vidjeti sliku) (1).

2. Pri mjerenju se vozilo postavlja na površinu podloge, tako da koordinate ishodišnih oznaka odgovaraju vrijednostima koje je naveo proizvođač.

3. Koordinate točke „R” i točke „H” određuju se u odnosu na ishodišne oznake, kako ih je odredio proizvođač vozila.

Slika

Trodimenzionalni koordinatni sustav

(1) Koordinatni sustav odgovara standardu ISO 4130,1978.

Dodatak 3.

Referentni podaci za sjedeća mjesta

1. Kodiranje referentnih podataka

Referentni podaci navedeni su jedan za drugim za svako sjedeće mjesto. Sjedeća mjesta označena su dvoznamenkastim kodom. Prva znamenka je arapski broj i označava vrstu sjedala, koji se broje od prednjeg prema stražnjem dijela vozila. Na drugom mjestu je veliko štampano slovo koje označava položaj sjedećeg mjesta u nizu, gledano u smjeru vožnje naprijed; koriste se sljedeća slova:

L = lijevo C = središnje R = desno

2. Opis mjernog položaja vozila

2.1. Koordinate ishodišnih oznaka X … Y … Z …

3. Popis referentnih podataka

3.1. Sjedeće mjesto: … 3.1.1. Koordinate točke „R” X … Y … Z … 3.1.2. Konstrukcijski predviđeni nagib trupa: … 3.1.3. Specifikacije za namještanje sjedala (1) vodoravno : … okomito : … kutno : … nagib trupa : …

Napomena: Referentni podaci za daljnja sjedeća mjesta navedeni su u stavku 3.2., 3.3. itd.

(1) Prekrižiti nepotrebno.