II.
(Nezakonodavni akti)
AKTI KOJE DONOSE TIJEL A UST ANO VLJENA 
MEĐUNAR ODNIM SPORAZUMIMA
Samo izvorni teksto vi UNECE-a imaju pravn i učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na 
snagu ovog Praviln ika treba provjer iti u najno vijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP .29/343/, koji je dostupan na: 
http://www .unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
Pravilnik UN-a br. 154 – Jedinstvene odredbe o homologaciji lakih osobnih i gospodarskih vozila s obzirom na 
kriter ijske emisije, emisije ugljik ova dioksida i potrošnju goriva i/ili mjerenje potrošnje elektr ične energije i 
autonomi je na elektr ični pogon (WL TP) [2021/2039] 
Obuhvaća sav važeći teks t do:
dopune 1. izvorn oj verzi ji Pravilnika – datum stupanja na snagu: 30. rujna 2021 .
Ova j je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodost ojni i pravno obvezujući tekst ovi su:
ECE/TRANS/WP .29/2020/77
ECE/TRANS/WP .29/2020/92 i
ECE/TRANS/WP .29/2021/56
SADRŽ AJ
1. Područje primjene
2. Pokrat e
3. Defi nicije
4. Zahtjev za homologaci ju
5. Homologa cija
6. Specifi kaci je i ispitivanja
7. Preinak e i proširenje homologaci je
8. Sukladnost proizvodnje
9. Sankcije za nesukladnost proizvodnje
10. Trajno obusta vljena proizvod nja
11. Posebne odredbe
12. Prijelazne odredbe
13. Imena i adrese tehničkih službi odgov ornih za prov ođenje homologaci jskih ispitivanja te imena i adrese 
homologaci jskih tijelaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/1  
DOD ATAK
1. Ispitivanje tipa 1. određenih tipova vozila radi provje re sukladnosti proizvod nje
2. Prov jera sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. – statistička metoda
3. Postupak ispitnog uhoda vanja radi određivanja faktora uhodavanja
4. Sukladnost proizvod nje za ispitivanje tipa 4.
5. Uređaji u vozilu za praćenje potrošnje goriva ili elektr ične energije
6. Zahtjevi za vozila koja upotreblja vaju reagens u sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova
PRILOZI
PRILOZI: DIO A
A1. Karakte ristik e motor a i vozila te informaci je za provođenje ispitivanja
Dodatak
1. Izvješće iz ispitivanja WLTP-om
2. Izvješće o ispitivanju cesto vnog otpora WLTP-om
3. Obrasci za ispitivanja WLTP-om
4. Izvješće o ispitivanju emisija nastalih isparav anjem
A2. Izjava
A3. Izgled homolog acijskih oznaka
PRILOZI: DIO B
B1. Svjetski ciklus ispitivanja lakih vozila (WL TC)
B2. Odabir stupnja prijenosa i određivanje točaka promjene stupnja prijeno sa za vozila s ručnim mjenjačem
B3. Specifikacije referentnih goriva
B4. Cesto vni otpor i postavk e dinamometra
B5. Ispitna oprema i umjeravan je
B6. Postupci i uvjeti za ispitivanje tipa 1.
Dodatak
1. Postupak ispitivanja emisija za sva vozila opremljena sustav om s periodičnom regener acijom
2. Postupak za ispitivanje praćenja sustava za pohranu elektr ične energije s mogućnošću ponovnog punjenja
3. Izračun omjera plina i energi je za plinovita goriva (UNP i PP/biometan)
B6a. Ispitivanje radi utvrđivanja korekcij skog faktora za temperatur u okoline za određivanje emisija CO2 u 
reprezentativnim lokalnim temperatur nim uvjetima (samo razina 1A)
B6b. Korekcija rezultata CO2 s obzirom na ciljanu brzinu i udaljenost (samo razina 1A)
B7. Izračuni
B8. Potpuno elektr ična vozila, hibr idna elektr ična vozila i hibr idna vozila s gorivnim ćelijama na kompri mirani vodik
Dodatak
1. Profil napunjenosti REESS-a
2. Postupak korekcij e na temelju promjene energije u REESS-u
3. Određivanje struje i napona REESS-a za NOVC-HEV -ove, OVC-HEV -ove, OVC-FCHV -ove, PEV -ove i NOVC-FCHV - 
ove
4. Pretk ondicioniranje, kondicioniranje i uvjeti punjenja REESS-a za PEV -ove, OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -oveHR Službeni list Europske unij e L 423/2 26.11.2021.  
5. Fakt ori korisnosti (UF) za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
6. Odabir načina rada koji može odabrati voza č
7. Mjerenje potrošnje goriva hibr idnih vozila s gorivnim ćelijama s komprimiranim vodik om
8. Izračun dodatnih vrijednosti radi provjere sukladnosti proizvodnje s obzirom na potrošnju elektr ične energije 
PEV -ova i OVC-HEV -ova
B9. Utvrđivanje ekvivalentnosti metode (samo razina 1A)
PRILOZI: DIO C
C1. [rezer virano]
C2. [rezer virano]
C3. Ispitivanje tipa 4. – Emisije nastale isparav anjem
C4. Ispitivanje tipa 5. – Trajnost
Dodatak
1. Nor mirani ciklus na ispitnom stolu (SBC) (samo razina 1A)
2. Nor mirani ciklus na ispitnom stolu za dizelske motore (SDBC) (samo razina 1A)
3. Nor mirani cesto vni ciklus (SRC)
3b. Ciklusi akumuliranja kilometara (samo razina 1B)
4. Posebni zahtjevi za hibr idna vozila
C5. Ugrađeni dijagnostički sustavi (OBD) za motorn a vozila
Dodatak
1. Funkcionalni aspekti ugrađenih dijagnostičkih sustavaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/3  
UVOD
Svrha ovog Pravi lnika je utvrditi jedinstvene odredbe o homolog aciji motorn ih vozila s obzirom na emisije lakih vozila na 
teme lju novog Globalno usklađenog ispitnog postupak za laka vozila (WL TP) iz Globalnog tehničk og pravilnika UN-a 
br. 15 i ažur iranog postupka ispitivanja emisija nastalih isparav anjem (ispitivanje tipa 4.), koji je razrađen u Globalnom 
tehničk om pravilniku UN-a br. 19. Zahvaljujući njemu, ugov orne stranke moći će izdav ati i prihvaćati homolog acije na 
teme lju tih novih homologaci jskih ispitivanja.
WLTP ispitivanje tipa 1. zamjenjuje trenutačno ispitivanje tipa 1. iz Pravilnika UN-a br. 83 i iz Pravi lnika UN-a br. 101, a 
ažur irani postupak ispitivanja emisi ja nastalih isparavanjem (ispitivanje tipa 4.) zamjenjuje ispitivanje iz Pravilnika UN-a 
br. 83.
Ovim novim pravi lnikom ujedno se ažur iraju ispitivanje tipa 5. za provjer u trajnosti uređaja za kontrolu onečišćenja i 
zahtjevi za ugrađeni dijagnostički susta v. To je ažur iranje potrebno kako bi se uzele u obzir razlike između prijašnje g 
ispitivanja tipa 1. iz NEDC-a i novog ispitivanja tipa 1. iz WLTP-a.
Niz izmjena 00 ovog Praviln ika obuhvaća dva skupa zahtjeva – razinu 1A i razinu 1B. Razina 1A temelji se na ispitnom 
ciklusu s četir i faze (low , medium, high i extra-high), a 1B na ispitnom ciklusu s tri faze (low , medium i high), pri čemu se 
za svaku razinu primjenjuju različite granične vrijednosti iz ispitivanja tipa 1. Glavnina regulatorn og teksta primjenjuje se i 
na razinu 1A i na razinu 1B. Ako se neki zahtjevi odnose samo na razinu 1A ili samo na razinu 1B, odgo varaj ući odjeljci 
primjereno su označeni. Ovaj niz izmjena obuhvaća regionalne zahtjeve. Za njega nije potrebno uzaj amno priznav anje 
drugih ugov ornih stranaka.
Niz izmjena 01 ovog Pravilnika obuhvaća usklađeni postupak sa strožim postupcima / graničnim vrijednostima za koji je 
potrebno potpuno uzajamno priznavanje. Homolog acije na temelju niza izmjena 01 stog a mora ju prihvaćati sve ugov orne 
stranke koje su doni jele ovaj Praviln ik.
1. PODR UČJE PRIMJENE
Ovaj Pravilnik utvrđuje zahtjeve za dvije razine homologa cije. Za prvu razinu potrebno je ispitivanje WLTC-om 
s 4 faze (low , medium, high i extra-high, kako su definirane u Prilogu B1) – to je razina 1A. Za drugu razinu 
potrebno je ispitivanje WLTC-om s 3 faze (low , medium i high, kako su definiran e u Prilogu B1) – to je 
razina 1B.
Ako se neki zahtjevi ovog Pravilnika primjenjuju samo na razinu 1A ili samo na razinu 1B, početak zahtjeva 
koji se odnose samo na jednu razinu označen je sa „samo razina 1A” ili „samo razina 1B”.
1.1. Područje primjene za razinu 1A
Ovaj se Praviln ik primjenjuje na homologaci ju vozila kategor ija M1, M2, N1 i N2 čija referentna masa nije veća 
od 2 610 kg s obzirom na WLTP ispitivanje tipa 1. za emisije plino vitih spojeva, čestične tvar i, broj čestica, 
emisije ugljikova dioks ida i potrošnju goriva i/ili mjerenje potrošnje elektr ične energije i autonomi je na 
elektr ični pogon te s obzirom na ispitivanje tipa 4. kojim se određuju emisije vozila nastale isparavanjem.
Ovim se Praviln ikom ujedno utvrđuju pravila za provj eru trajnos ti uređaj a za kontrolu onečišćenja i ugrađene 
dijagnostičk e sustave (OBD-ov i).
Homologaci ja dodijeljena na temelju ovog Pravilnika može se na zahtjev proizvođača prošir iti s prethodno 
navedenih vozila na vozila kategorija M1, M2, N1 i N2 čija referen tna masa nije veća od 2 840 kg, a koja 
ispunjava ju uvjet e propisane u ovom Pravilniku.
1.2. Područje primjene za razinu 1B
Ovaj se Pravilnik primjenjuje na homologa ciju vozila kategor ija M2 i N1 čija najveća tehnički dopušte na masa 
nije veća od 3 500 kg i na sva vozila kategor ije M1 s obzirom na WLTP ispitivanje tipa 1. za emisije plinovitih 
spojeva, broj čestica, emisije ugljikova dioksida i učink ovitosti potrošnje goriva i/ili mjerenje potrošnje 
elektr ične energi je i autonomi je na elektr ični pogon te s obzirom na ispitivanje tipa 4. kojim se određuju 
emisije vozila nastale isparav anjem.
Ovim se Praviln ikom ujedno utvrđuju pravila za provj eru trajnos ti uređaj a za kontrolu onečišćenja i ugrađene 
dijagnostičk e sustave (OBD-ov i).
OVC-FC HV-ovi nisu u podr učju primjene razine 1B ovog Pravilnika.HR Službeni list Europske unij e L 423/4 26.11.2021.  
2. POKRA TE
2.1. Opće pokrat e
AC izmjenična struja
APF dodij eljeni faktor propusnosti
BWC radni kapacitet butana
CFD računalna dinamika fluida
CFV Ventur ijeva cijev kritičnog prot oka
CFO prigušnica kritičnog protok a
CLA kemil uminiscentni analizator
CVS uređaj za uzork ovanje stalnog obujma
DC istosmjer na struja
EAF zbroj etanola, acetaldehida i formaldehida
ECD detektor zahvata elektrona
ET cijev za isparavanje
Extra high 2 faza ekstra visoke brzine WLTC-a za razred 2
Extra high 3 faza ekstra visoke brzine WLTC-a za razred 3
FCH V hibr idno vozilo s gorivnom ćelijom
FID plameno-ionizaci jski detekt or
FSD otklon cijele ljestvice
GC plinski kromat ograf
GFV vozilo na plin
HEP A visok oučink oviti filtar čestica iz zraka
HFID grijani plameno-ionizaci jski detekt or
High 2 faza visoke brzine WLTC-a za razred 2
High 3a faza visoke brzine WLTC-a za razred 3a
High 3b faza visoke brzine WLTC-a za razred 3b
ICE motor s unutar njim izgar anjem
LoD granična vrijednost detekcije
LoQ granična vrijednost kvantifikacije
Low 1 faza niske brzine WLTC-a za razred 1
Low 2 faza niske brzine WLTC-a za razred 2
Low 3 faza niske brzine WLTC-a za razred 3
Medium 1 faza srednje brzine WLTC-a za razred 1
Medium 2 faza srednje brzine WLTC-a za razred 2
Medium 3a faza srednje brzine WLTC-a za razred 3a
Medium 3b faza srednje brzine WLTC-a za razred 3b
LC tekući nska kromat ografija
UNP ukapljeni naftni plin
NDIR nedisperzivni infracr veni analizatorHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/5  
NDUV nedisperzivni ultraljubičasti analizator
PP/biometan prirodni plin/biometan
NMC separator nemetana
NOVC-FCHV hibr idno vozilo s gorivnom ćelijom bez punjenja iz vanjsk og izvora
NOVC
NOVC-HEVbez punjenja iz vanjsk og izvora
hibr idno elektr ično vozilo bez punjenja iz vanjsk og izvora
OBD ugrađeni dijagnostički susta v
OBFCM praćenje potrošnje goriva i/ili elektr ične energi je u vozilima
OVC-FCHV hibr idno vozilo s gorivnom ćelijom s punjenjem iz vanjsk og izvora
OVC-HEV hibr idno elektr ično vozilo s punjenjem iz vanjsk og izvora
Pa masa čestične tvar i prikupljena na filtru pozadinskih čestica
Pe masa čestica prikupljena na filtru za uzork ovanje
PAO poli-alf a-olfein
PCF pretklasifik ator čestica
PCRF redukcijski faktor koncentracij e čestica
PDP volume trička pumpa
PER autonom ija potpuno elektr ičnog vozila
postotak FS-a postotak cijele ljestvice
PF faktor propusnosti
PM emisije čestičnih tvar i
PN broj emisi jskih čestica
PNC brojač čestica
PND1 prvi uređaj za razr jeđivanje broja čestica
PND2 drugi uređaj za razr jeđivanje broja čestica
PTS sustav za prijeno s čestica
PTT cijev za prijenos čestica
QCL- IR infracr veni kvantni kaskadni laser
RCDA stvar na autonom ija na bater ijski pogon
RCB napunjenost REESS-a
REESS sustav za pohranu elektr ične energije s mogućnošću pono vnog punjenja
RRC koeficijent otpora kotrljanja
SHED zabr tvljena komora za mjerenje emisija nastalih isparavanjem
SSV podzvučna Ventur ijeva cijev
UBE iskoristiva energija bater ije (REESS-a)
USFM ultrazvučni mjerač protoka
VH Vozilo high
VL Vozilo low
VPR odvaja č hlapljivih čestica
WLTC svjetski ciklus ispitivanja lakih vozilaHR Službeni list Europske unij e L 423/6 26.11.2021.  
2.2. Kemijski simboli i pokrate
C1 ugljikovodik izražen ekvivalentom ugljikovih atoma (C1)
CH 4 metan
C2H6 etan
C2H5OH etanol
C3H8 propan
CH 3CHO acetaldehid
CO ugljikov monoksid
CO 2 ugljikov dioksid
DOP dioktilf talat
H2O voda
HCHO formaldehid
NH 3 amonij ak
NMHC nemetanski ugljikovodici
NO x dušik ovi oksidi
NO dušik ov (II) oksid
NO 2 dušik ov dioksid
N2O dušik ov (I) oksid
THC ukupni ugljikovodici
3. DEFINICIJE
Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se sljedeće definicije:
3.0.1. „tip vozila s obzirom na emisi je” znači skupina vozila:
(a) koja se ne razlikuju s obzirom na kriterije za interpolaci jsku porodicu, kako su definirani u stavku 6.3.2.;
(b) koja pripadaj u istom interpolacijsk om rasponu CO 2 u smislu stavka 2.3.2. Priloga B6.;
(c) koja se ne razlikuju s obzirom na karakteristi ke koje imaju nezanemar ivi utjecaj na emisi je ispušnih 
plino va, kao što su (neiscr pan popis):
i.tipovi i slijed uređaja za kontrolu onečišćenja (na primjer katalizator trostr ukog djelovanja, oksidacijsk i 
katalizator , NOx apsorber za siromašnu smjesu, SCR, NOx katalizator za siromašnu smjesu, filtar 
čestica ili njiho ve kombinaci je u jednoj jedinici);
ii.povrat ispušnih plino va (s recirkulaci jom ili bez nje, unutar nja ili vanjska recirkulacija, s hlađenjem ili 
bez njega, visok ili nizak tlak);
3.0.2. „obujam motora” znači:
za motor e s prav ocrtnim gibanjem klipova nazivni radni obujam motor a;
za mot ore s rotaci jskim gibanjem klipova (Wankelovi motori) dvostruka vrijednost nazivnog radnog obujma 
komore za izgar anje po klipu;
3.0.3. „obujam motora (standardni)” znači:
za motor e s prav ocrtnim gibanjem klipova nazivni radni obujam motor a;
za motore s rotaci jskim gibanjem klipova (Wankelo vi motori) vrijednost nazivnog radnog obujma komore za 
izgaranje po klipu;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/7  
3.0.4. „homologaci ja vozila” znači homologaci ja tipa vozila s obzirom na podr učje primjene ovog Praviln ika;
3.1. Ispitna oprema
3.1.1. „točnost” znači razlika između izmjerene vrijednosti i referentne vrijednosti koja je sljediva do drža vnog etalona 
i koja opisuje isprav nost rezultata. Vidjeti sliku 1.;
3.1.2. „umjeravanje” znači postupak podeša vanja odziva mjer nog susta va na način da su njegove izlazne informacije u 
skladu s opsegom referentnih signala;
3.1.3. „umjer ni plin” znači mješavina plino va koja se upotreblja va za umjera vanje analizat ora plina;
3.1.4. „metoda dvostrukog razr jeđenja” znači postupak izdva janja dijela iz razr ijeđenog protoka ispušnih plino va i 
miješanja tog dijela s odgovara jućom količinom zraka za dodatno razr jeđivanje prije filtra za uzork ovanje 
čestica;
3.1.5. „sustav za razr jeđivanje cijelog ispušnog prot oka” znači kontinuirano razr jeđivanje ukupnih ispušnih plinova 
vozila okolnim zrak om na kontrolirani način primjenom uređaj a za uzork ovanje stalnog obujma (CVS );
3.1.6. „linear izacija” znači primjena niza koncentracij a ili mater ijala za uspostavljanje matem atičk og odnosa između 
koncentraci je i odziva sustava;
3.1.7. „veće održa vanje” znači podeša vanje, popravak ili zamjenu sastavnog dijela ili modula koji bi mog li utjecati na 
točnost mjerenja;
3.1.8. „nemetanski ugljikovodici” ili „NMHC” znači ukupni ugljikovodici (THC) osim metana (CH 4);
3.1.9. „preciznost” znači stupanj do kojeg ponovljena mjerenja pod neizmij enjenim uvjetima pokazuju jednake 
rezultate (slika 1.), koji je u ovom Praviln iku uvijek jedna standardna devijaci ja;
3.1.10. „referentna vrijednost” znači vrijednost sljediva do državnog etalona. Vidjeti sliku 1.;
3.1.11. „zadana vrijednost” znači ciljana vrijednost koju susta v za kontrolu nasto ji postići;
3.1.12. „rasponsk o umjeravan je” znači podeša vanje instr umenta tako da daje isprav an odgov or na umjer ni standard 
koji je između 75 % i 100 % maksi malne vrijednosti mjer nog raspona instr umenta ili očekivanog raspona 
upotrebe;
3.1.13. „ukupni ugljikovodici” (THC) znači svi hlapivi spojevi mjereni plameno-ionizacijskim detekt orom (FID);
3.1.14. „ver ifikacija” znači ocjenjivanje podudaraj u li se izlazne vrijednosti mjer nog sustava s primijenjenim 
referentnim signalima unutar jednog ili više unapr ijed određenih pragova za prihvaćanje;
3.1.15. „nulti plin” znači plin koji ne sadrži analit, a koji se koristi za postavljanje nultog odgo vora na analizatoru;
3.1.16. „vrijeme odziva” znači vremenska razlika između promjene kompon ente koja se mjer i na referentnoj točki i 
odziva sustava od 90 % završnog očitanja (t90) pri kojoj je promjena mjerene komponent e najmanje 60 % 
cijele ljestvice (FS) i događa se u manje od 0,1 sekunde te pri čemu je sonda za uzork ovanje definirana kao 
referentna točka. Vrijem e odziva susta va sastoji se od kašnjenja prema sustavu i vremena porasta susta va;HR Službeni list Europske unij e L 423/8 26.11.2021.  
3.1.17. „kašnjenje” znači vremenska razlika između promjene komponent e koja se mjer i na referentnoj točki i odziva 
sustava od 10 % završnog očitanja (t10), pri čemu je sonda za uzork ovanje definirana kao referentna točka. Za 
plinovit e komponent e to je vrijeme transpor ta mjerene kompon ente iz sonde za uzork ovanje u detektor;
3.1.18. „vrijeme porasta” znači vremenska razlika između 10 % i 90 % odziva u odnosu na konačno očitanje (t90 – t10);
Slika 1.
Def inicija točnosti, preciznosti i refe rentne vrijednosti
3.2. Cesto vni otpor i postavk e dinamometra
3.2.1. „aerodinamički otpor” znači sila koja se suprotstav lja kretanju vozila kroz zrak;
3.2.2. „točka aerodinamičke stagnacij e” znači mjesto na površini vozila na kojem je brzina vjetra jednaka nuli;
3.2.3. „blokada anemometra” znači utjecaj na mjerenje anemometra zbog prisutnosti vozila pri čemu se prividna 
brzina zraka razlikuje od brzine vozila kombinirane s brzinom vjetra u odnosu na tlo;
3.2.4. „ograničena analiza” znači da su čeona površina vozila i koeficijent aerodinamičk og otpora utvrđeni neovisno i 
da se te vrijednosti koriste u jednadžbi gibanja;
3.2.5. „masa u voznom stanju” znači masa vozila opremljenog standardnom opremom u skladu sa specifikacijama 
proizvođača, sa spremnicima za gorivo napunjenima do najmanje 90 % svoje zapremnine, uključujući masu 
vozača, goriva i tekućina te masu, ako ih vozilo ima, nadogradnje, kabine, vučne spojnice, rezer vnih kotača i 
alata;
3.2.6. „masa vozača” znači nazivna masa od 75 kg smješt ena na referen tnoj točki vozačeva sjedala;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/9  
3.2.7. „mak simalno opterećenje vozila” znači najv eća tehničk i dopušte na masa optereć enog vozila umanjena za masu 
u voznom stanju, 25 kg i masu dodatne opreme, kako je definiran o u stavku 3.2.8.;
3.2.8. „masa dodatne opreme” znači najveća masa kombinaci ja dodatne opreme koju se na vozilo može ugraditi uz 
standardnu opremu prema proizv ođačevim specifikacijama;
3.2.9. „dodatna oprema” znači sva oprema koja nije uključena u standardnu opremu, a ugrađena je na vozilo na 
odgov ornost proizvođača i kupac je može naručiti;
3.2.10. „referentni atmosfer ski uvjeti (za mjerenja cesto vnog otpora)” znači atmosferski uvjeti u odnosu na koje se 
korigiraj u izmjereni rezultati, kako slijedi:
(a) atmosfe rski tlak: p0 = 100 kPa;
(b) atmosfe rska temperatura: T0 = 20 °C;
(c) gust oća suhog zraka: ρ0 = 1 189 kg/m3;
(d) brzina vjetra: 0 m/s;
3.2.11. „referentna brzina” znači brzina vozila na kojoj se određuje cestovni otpor ili na kojoj se verificira opterećenje 
dinamometra s valjcima;
3.2.12. „cesto vni otpor” znači sila otpora kretanju vozila prema napr ijed izmjerena metodom s režimom inercijsk og 
usporavanja ili ekvivalentnim metodama za uključivanje gubitaka zbog trenja u prijenosnom susta vu;
3.2.13. „otpor kotrljanja” znači sile koje stvara ju gume i koje pružaju otpor kretanju vozila;
3.2.14. „otpor i vožnj e” znači zakretni moment koji pruža otpor kretanju vozila prema napr ijed izmjeren mjeračima 
zakretnog momenta postavl jenima na pogonskim kotačima vozila;
3.2.15. „simulirani cesto vni otpor” znači cesto vni otpor na dinamometr u s valjcima koji simulira cesto vni otpor 
izmjeren na cesti, a sastoji se od sile koju primjenjuje dinamometar s valjcima i silâ otpora kretanju vozila 
tijek om vožnje na dinamometr u s valjcima te se izražava u obliku tri koeficijenta polinoma drugog stupnja;
3.2.16. „simulirani otpor i vožnje” znači otpor vožnje na dinamometr u s valjcima namijenjen simuliranju otpora vožnj e 
izmjerenog na cesti, a sastoji se od zakretnog momenta koji primjenjuje dinamometar s valjcima i momenta 
otpora kretanju vozila tijek om vožnje na dinamometr u s valjcima, te se približno izražava u obliku tri 
koeficijenta polinoma drugog stupnja;
3.2.17. „stacionar na anemometr ija” znači mjerenje brzine i smjera vjetra anemometrom na mjestu i visini iznad 
površine ispitne ceste na kojima će uvjeti vjetra biti najre prezentativniji;
3.2.18. „standardna oprema” znači osnovn a konfiguraci ja vozila koje je opremljeno svom opremom koja se zahtijeva 
na temelju regulatorn ih akata ugov ornih stranaka, uključujući svu opremu koja je na vozilo ugrađena, a za 
koju nisu potrebne dodatne specifikacije u pogledu konfiguracije ili opreme;
3.2.19. „ciljani cesto vni otpor” znači cestovni otpor koji treba reproducirati na dinamometr u s valjcima;
3.2.20. „ciljani otpor i vožnj e” znači otpor i vožnje koji se moraju reproducirati na dinamometr u s valjcima;
3.2.21. „režim inercij skog usporavanja vozila” znači susta v rada koji omogućuje točno i ponovljiv o određivanje 
cesto vnog otpora te točno namještanje dinamometra;HR Službeni list Europske unij e L 423/10 26.11.2021.  
3.2.22. „korekcij a za vjetar” znači korekciju za utjecaj vjetra na cesto vni otpor na temelju podataka izmjerenih 
stacionar nim ili ugrađenim anemometr ima;
3.2.23. „najveća tehnički dopušte na masa opterećenog vozila” znači najveća masa određena za vozilo na temelju 
njegovih konstr ukcijskih obilježja i radnih sposobnosti;
3.2.24. „stvar na masa vozila” zbroj mase u voznom stanju i mase dodatne opreme ugrađene na neko vozilo ;
3.2.25. „ispitna masa vozila” znači zbroj stvar ne mase vozila, 25 kg i reprezentativne mase opterećenja vozila;
3.2.26. „reprezentativna masa opterećf enja vozila” znači x post o maksi malnog opterećenja vozila, pri čemu je x 15 % 
za vozila kategor ije M i 28 % za vozila kategorije N;
3.2.27. „najveća tehnički dopuštena masa skupa vozila” (MC) znači najveća masa određena za skup motorn og vozila i 
jedne ili više prikolica na temelju njego vih konstr ukcijskih obilježja i radne sposobnosti ili mak simalna masa 
određena za skup vučnog vozila i polupr ikolice;
3.2.28. „n/v omjer” znači broj okreta ja motora podijeljen s brzinom vozila u određenom stupnju prijenosa;
3.2.29. „dinamometar s jednostr ukim valjcima” znači dinamometar kod kojeg je svaki kotač na osovini vozila u dodir u 
s jednim valjk om;
3.2.30. „dinamometar s dvostrukim valjcima” znači dinamometar kod kojeg je svaki kotač na osovini vozila u dodir u s 
dva valjka;
3.2.31. „pogonska osovina” znači osovina vozila koja može predavati pogonsku energiju i/ili rekuper irati energiju, 
neovisno o tome je li riječ o privremenoj ili trajn oj mogućnosti te može li je vozač uključiti;
3.2.32. „dinamometar za pogon na dva kotača” ili „2WD dinamometar” znači dinamometar kod kojeg su samo kotači 
na jednoj osovini vozila u dodir u s valjcima;
3.2.33. „dinamometar za pogon na četir i kotača” ili „4WD dinamometar” znači dinamometar kod kojeg su svi kotači na 
obje osovine vozila u dodir u s valjcima;
3.2.34. „dinamometar u načinu rada s pogonom na dva kotača” ili „dinamometar u 2WD načinu rada” znači 2WD ili 
4WD dinamometar koji simulira inercij u i cestovni otpor samo na pogonsk oj osovini ispitnog vozila, pri čemu 
kotači koji se okreću na nepogonsk oj osovini ne utječu na rezultat mjerenja u odnosu na scenar ij u kojem se 
kotači na nepogonsk oj osovini ne okreću;
3.2.35. „dinamometar u načinu rada s pogonom na četir i kotača” ili „dinamometar u 4WD načinu rada” znači 
dinamometar za pogon na četir i kotača koji simulira inercij u i cesto vni otpor na obje osovine ispitnog vozila;
3.2.36. „funkcija inercijsk og uspora vanja” znači funkcionalnost automatsk og mjenjača ili spojk e kojom se motor 
automatski odvaj a od prijeno snog susta va kad nije potreban pogon ili kad je potrebno sporo smanjivanje 
brzine tijekom čega motor može biti u praznom hodu ili isključen;
3.3. Potpuno elektr ična vozila, potpuno MUI vozila, hibr idna elektr ična vozila, vozila s gorivnim ćelijama i vozila 
na altern ativna goriva
3.3.1. „autonomi ja na isključivo elektr ični pogon” (AER) znači ukupno prijeđena udaljenost koju je OVC-HEV prešao 
od početka ispitivanja na bater ijski pogon do trenutka u ispitivanju kad motor s unutrašnjim izgar anjem počne 
trošiti gorivo;
3.3.2. „autonomi ja na elektr ični pogon” (PER) znači ukupna udaljenost koju je PEV prešao od početka ispitivanja na 
bater ijski pogon do trenutka u ispitivanju kad je postignut kriterij za prekid pražnjenja;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/11  
3.3.3. „stvar na autonomi ja na bater ijski pogon” (RCDA) znači udaljenost prijeđena u nizu WLTC-ova u radnom stanju s 
bater ijskim pogonom dok se sustav za pohranu elektr ične energi je s mogućnošću pono vnog punjenja (REESS) 
ne isprazni;
3.3.4. „ciklusna autonomi ja na bater ijski pogon” (RCDC) znači prijeđena udaljenost od početka ispitivanja na bater ijski 
pogon do kraja posljednjeg ciklusa prije ciklusa u kojima je ispunjen kriterij za prekid pražnjenja, uključujući i 
prijelazni ciklus u kojem vozilo možda radi i na baterijski pogon i s dopunjavan jem bater ije;
3.3.5. „radno stanje s bater ijskim pogonom” znači radno stanje u kojem energi ja pohranjena u REESS može varirati, 
ali se u prosjeku smanjuje tijek om vožnj e vozila do prelaska na pogon s dopunjavanjem bater ije;
3.3.6. „radno stanje s dopunjavan jem bater ije” znači radno stanje u kojem energija pohranjena u REESS-u može 
varirati, ali se u prosjeku održava na neutralnoj razini tijek om vožnje vozila;
3.3.7. „fakt ori korisnosti” znači omjer i utem eljeni na statistici vožnje i ovisni o autonomi ji postignutoj s pogonom s 
dopunjavanjem bater ije koji se koriste za ponder iranje spojeva u emisijama ispušnih plino va, emisija CO 2 i 
potrošnje goriva za OVC-HEV -ove na bater ijskom pogonu i pogonu s dopunja vanjem bater ije;
3.3.8. „elektr ični stroj” ili „EM” znači pretvarač energije koji obav lja pretvorbu između elektr ične i mehaničk e energi je;
3.3.9. „pretvarač energije” znači sustav kojem se izlazni oblik energije razlikuje od ulaznog oblika energi je;
3.3.9.1. „pretvarač za pogonsku energi ju” znači pretvarač energije pogonsk og sklopa koji nije periferni uređaj i čija se 
izlazna energija izrav no ili neizravno koristi za pogon vozila;
3.3.9.2. „kategor ija pretvarača za pogonsku energiju” znači (i.) motor s unutar njim izgaranjem, (ii.) elektr ični stroj ili 
(iii.) gorivne ćelije;
3.3.10. „sustav za pohranu energi je” znači susta v koji pohranjuje energi ju i koji je oslobađa u istom obliku u kojem je 
energija ušla u njega;
3.3.10.1. „sustav za pohranu pogonske energi je” znači sustav pogonsk og sklopa za pohranu energije koji nije periferni 
uređaj, a čija se izlazna energi ja izravno ili neizra vno koristi za pogon vozila;
3.3.10.2. „kategor ija sustava za pohranu pogonske energije” znači (i.) susta v za pohranu goriva, (ii.) susta v za pohranu 
elektr ične energije s mogućnošću ponovnog punjenja ili (iii.) sustav za pohranu mehaničk e energije s 
mogućnošću ponovn og punjenja;
3.3.10.3. „oblik energije” znači (i.) elektr ična energija, (ii.) mehanička energija ili (iii.) kem ijska energi ja (uključujući 
goriva);
3.3.10.4. „sustav za pohranu goriva” znači sustav za pohranu pogonske energije u kojem je kemijska energija pohranjena 
u obliku tekuće g ili plinovit og goriva;
3.3.11. „ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon” (EAER) znači udio u ukupnoj stvar noj autonomi ji na 
bater ijski pogon (RCDA) koji se može pripisati uporabi elektr ične energije iz REESS-a tijekom ispitivanja 
autonomi je na bater ijski pogon;
3.3.12. „hibr idno elektr ično vozilo” ili „HEV” znači hibr idno vozilo u kojem je jedan od pretvarača za pogonsku 
energiju elektr ični stroj;HR Službeni list Europske unij e L 423/12 26.11.2021.  
3.3.13. „hibr idno vozilo” ili „HV” znači vozilo opremljeno pogonskim sklopom s najmanje dvije različite kate gorije 
pretvarača za pogonsku energiju i najmanje dvije različite kategor ije sustava za pohranu pogonske energi je;
3.3.14. „neto promjena energi je” znači promjena energije u REESS-u podi jeljena s ciklusnom potrošnjom energije 
ispitnog vozila;
3.3.15. „hibr idno elektr ično vozilo bez punjenja iz vanjsk og izvora” ili „NO VC-HEV” znači hibr idno elektr ično vozilo 
koje se ne može puniti iz vanjsk og izvora;
3.3.16. „hibr idno elektr ično vozilo s punjenjem iz vanjsk og izvor a” ili „OVC-HEV” znači hibr idno elektr ično vozilo koje 
se može puniti iz vanjsk og izvor a;
3.3.17. „potpuno elektr ično vozilo” ili „PEV” znači vozilo opremljeno pogonskim sklopom koji kao pretvarače za 
pogonsku energi ju ima isključivo elektr ične strojeve, a kao sustave za pohranu pogonske energije ima 
isključivo susta ve za pohranu elektr ične energi je s mogućnošću ponovnog punjenja;
3.3.18. „gor ivna ćelija” znači pretvarač energi je kojim se kemi jska energija (ulaz) pretvara u elektr ičnu energiju (izlaz) ili 
obrnuto;
3.3.19. „vozilo s gorivnom ćelijom” ili „FCV” znači vozilo opremljeno pogonskim sklopom koji kao pretvarače za 
pogonsku energi ju ima isključivo gorivne ćelije i elektr ične strojeve;
3.3.20. „hibr idno vozilo s gorivnom ćelijom” ili „FCHV” znači vozilo s gorivnom ćelijom opremljeno pogonskim 
sklopom koji kao sustave za pohranu pogonske energije ima najmanje jedan susta v za pohranu goriva i 
najmanje jedan susta v za pohranu elektr ične energije s mogućnošću ponovnog punjenja;
3.3.20.1. „hibr idno elektr ično vozilo s gorivnom ćelijom bez punjenja iz vanjsk og izvor a” ili „NO VC-FC HV” znači 
hibr idno elektr ično vozilo s gorivnom ćelijom koje se ne može puniti iz vanjsk og izvora ;
3.3.20.2. „hibr idno elektr ično vozilo s gorivnom ćelijom s punjenjem iz vanjsk og izvora” ili „OVC-FCHV” znači hibr idno 
elektr ično vozilo s gorivnom ćelijom koje se može puniti iz vanjsk og izvora;
3.3.21. „dvogori vno vozilo ” znači vozilo s dva odvojena susta va za pohranu goriva koje je konstr uirano za rad na samo 
jedno gorivo u istom trenutku; istodobna je upotreba oba goriva ograničena u pogledu količine goriva i 
trajanja;
3.3.22. „dvogori vno vozilo na plin” znači dvogorivno vozilo kojem su ta dva goriva benzin (benzinski način rada) ili 
UNP , PP/biometan ili vodik;
3.3.23. „potpuno MUI vozilo ” znači vozilo u kojem su svi pretvarači za pogonsku energiju motori s unutar njim 
izgaranjem;
3.3.24. „ugrađeni punjač” znači pretvarač elektr ične energije između pogonsk og REESS-a i utičnice vozila namijen jene 
za punjenje;
3.3.25. „vozilo prilagodljiv o gorivu” znači vozilo s jednim sustav om za pohranu goriva koje može raditi na različite 
mješavine najmanje dva goriva;
3.3.26. „vozilo prilagodljiv o gorivu na etanol” znači vozilo prilagodljiv o gorivu koje može raditi na benzin ili 
mješavinu benzina i etanola s udjelom etanola do 85 % (E85);
3.3.27. „jednogor ivno vozilo” znači vozilo koje je konstr uirano prvenstveno za jednu vrstu goriva;
3.3.28. „jednogor ivno vozilo na plin” znači jednogor ivno vozilo koje je pona jprije konstr uirano za stalan pogon na 
UNP ili PP/biometan ili vodik, ali koje može imati i benzinski sustav samo za slučaj nužde ili za pokretanje čiji 
nazivni obujam spremnika nije veći od 15 litara;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/13  
3.4. Pogonski sklop
3.4.1. „pogonski sklop” znači cjelokupna kombinacija susta va za pohranu pogonsk e energije, pretvarača za pogonsku 
energiju i prijeno snih susta va koja kotače opskrbljuje mehaničk om energi jom radi pogona vozila, uključujući 
periferne uređaj e;
3.4.2. „pomoćni uređaj i” znači neper iferni uređaj i ili sustavi koji troše, pretvaraju, pohranjuju ili predaju energiju, a 
ugrađeni su u vozilo u svrhe koje nisu pogon vozila pa se ne smatraju dijelom pogonsk og sklopa;
3.4.3. „per ifern i uređaji” znači svi uređaji koji troše energi ju, pretvaraj u energi ju, pohranjuju energi ju ili opskrbljuju 
energijom pri čemu se ta energi ja ne koristi izrav no ili neizra vno za pogon vozila, ali koji su neophodni za rad 
pogonsk og susta va pa se stog a smatraj u dijelom pogonsk og susta va;
3.4.4. „prijenosni susta v” znači povezani elementi pogonsk og sklopa za prijenos mehaničk e energi je između 
pretvarača za pogonsku energiju i kotača;
3.4.5. „ručni mjenjač” znači mjenjač u kojem se stupnjevi prijenosa mogu mijenjati samo voza čevom radnjom;
3.5. Općenito
3.5.1. „kriterijske emisije” znači emisije spojeva za koje su u ovom Praviln iku utvrđene granične vrijednosti;
3.5.2. rezer virano
3.5.3. rezer virano
3.5.4. rezer virano
3.5.5. rezer virano
3.5.6. „ciklusna potrošnja energije” znači izračunana pozitivna energi ja koja je potrebna da bi vozilo odvozilo zadani 
ciklus;
3.5.7. „poremećajni uređaj ” znači svaki dio konstr ukcije koji može pratiti temperatur u, brzinu vozila, brzinu vrtnje 
motora (RPM), stupanj prijenosa, podtlak u usisnoj grani ili bilo koji drugi parametar radi aktiviranja, 
modulacije, odga đanja ili deaktivacije rada bilo kojeg dijela susta va za kontrolu emisija koji smanjuje 
djelotvor nost sustava za kontrolu emisi ja u uvjetima koje je razumno očekivati pri uobičajeno m radu i uporabi 
vozila;
3.5.8. „način rada koji može odabrati vozač” znači distinktivan način rada koji vozač može odabrati, a koji može 
utjecati na emisije ili na potrošnju goriva i/ili energije;
3.5.9. „zadani početni način rada” znači, za potrebe ovog Praviln ika, jedan način rada koji može odabrati vozač i koji 
je uvijek odabran pri uključivanju vozila, bez obzira na to koji je način rada koji može odabrati vozač bio 
aktivan u trenutku zadnjeg isključivanja vozila, te koji se ne može redefinirati u drugi način rada. Nak on 
uključivanja vozila zadani početni način rada može se prebaciti u drugi način rada koji može odabrati vozač 
samo namjer nom voza čevom radnjom;
3.5.10. „referentni uvjeti” (za izračun masenih emisi ja) znači uvjeti na kojima se temelje gust oće plino va, tj. 101,325 
kPa i 273,15 K (0 °C);
3.5.11. „emisije ispušnih plino va” znači emisije plinovitih, krutih i tekućih spojeva iz ispušne cijev i;HR Službeni list Europske unij e L 423/14 26.11.2021.  
3.5.12. „podesiv početni način rada” znači, za potrebe ovog Pravi lnika, način rada koji može odabrati vozač koji vozač 
može postavi ti tako da bude automatski odabran kad se vozilo uključi. Nak on uključivanja vozila podesiv 
početni način rada može se promijeniti u drugi način rada samo vozačev om namjer nom radnjom;
3.6. PM/PN
Pojam „čestica” se uobičajeno koristi za tvar koja se karakterizira (mjer i) u zračnoj fazi (suspendirana tvar), a 
pojam „čestična tvar” za nataloženu tvar.
3.6.1. „broj emisijsk ih čestica” ili „PN” znači ukupni broj krutih čestica ispuhanih iz ispušne cijev i vozila kvantific iran 
metodama razr jeđivanja, uzork ovanja i mjerenja, kako je utvrđeno u ovom Pravi lniku;
3.6.2. „emisije čestičnih tvar i” ili „PM” znači masa bilo koje čestične tvar i iz ispuha vozila kvantificirana metod ama 
razr jeđivanja, uzork ovanja i mjerenja, kako je utvrđeno u ovom Praviln iku;
3.7. WLTC
3.7.1. „nazivna snaga motor a” (Prated) znači najv eća neto snag a motora u kW u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika UN-a 
br. 85;
3.7.2. „najveća brzina” (Vmax) znači najveća brzina vozila prema proizvođačevim specifikacijama. Ako nije 
specifi cirana, najveća brzina se utvrđuje u skladu s Pravilnik om UN-a br. 68;
3.8. Postupak
3.8.1. „sustav s periodičnom rege neracijom” znači uređaj za kontrolu emisija ispušnih plino va (npr. katalizator , filtar 
čestica) koji je potrebno periodično regenerirati;
3.9. Emisije nastale isparav anjem
3.9.1. „sustav spremnika za gorivo” znači naprave koje omogućuju spremanje goriva, a sastoje se od spremnika za 
gorivo, otvora za punjenje goriva, čepa otvor a za punjenje gorivom i, ako je ugrađena u ili na spremnik za 
gorivo, pumpe za gorivo;
3.9.2. „sustav za dovod goriva” znači sasta vni dijelo vi vozila u kojima se unutar vozila pohranjuje ili prevozi gorivo, a 
sastoje se od sustava spremnika za gorivo, svih vodova za gorivo i pare, svih pumpi za gorivo koje nisu 
ugrađene u spremnik i filtra s aktivnim ugljenom;
3.9.3. „radni kapacitet butana” (BW C) znači masa butana koju filtar s aktivnim ugljenom može adsorbirati;
3.9.4. „BW C300” znači radni kapacitet butana nakon 300 ciklusa starenja gorivom;
3.9.5. „fakt or propusnosti” ili „PF” znači faktor koji je određen na temelju gubitaka ugljikovodika u određenom 
razdoblju i služi za određivanje konačnih emisi ja nastalih isparav anjem;
3.9.6. „jednoslojni nemetalni spremnik” znači spremnik za gorivo izrađen od jednog sloja mate rijala koji nije metal, 
ali može biti fluor irani/sulf onirani mat erijal;
3.9.7. „višeslojni spremnik” znači spremnik za gorivo izrađen od najmanje dvaj u različitih slojeva mater ijala pri čemu 
je jedan od mate rijala nepropustan za ugljikovodik e;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/15  
3.9.8. „zabr tvljeni sustav spremnika za gorivo” znači susta v spremnika za gorivo iz kojeg se pare goriva ne ispuštaju 
tijek om parkiranja u dnevnom razdoblju od 24 sata kako je definiran o u stavku 6.5.9. Priloga C3. kad se izvod i 
s referentnim gorivom definiranim u stavku 7. Priloga B.3.;
3.9.9. „emisije nastale isparav anjem” znači, u konte kstu ovog Praviln ika, pare ugljikovodika koje su ispar ile iz sustava 
za dovod goriva mot ornog vozila tijekom parkiranja i neposredno prije dopune goriva u zabr tvljeni spremnik 
za gorivo;
3.9.10. „snižavanje tlaka ispuštanjem para” znači susta vom dopušt eno prozračivanje ugljikovodika iz zabr tvljenog 
sustava spremnika za gorivo kroz sigur nosni ventil isključivo pomoću filtra s aktivnim ugljenom;
3.9.11. „prelijevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para” znači ugljikovodici koji se ispuste tijekom snižavanja tlaka 
ispuštanjem para, a koji prođu kroz jedinicu za pohranu para tijekom snižavanja tlaka;
3.9.12. „tlak rasterećenja spremnika za gorivo” znači minimalna vrijednost tlaka na kojoj zabr tvljeni sustav spremnika 
za gorivo započinje s prozračivanjem zbog tlaka unutar spremnika;
3.9.13. „proboj od dva grama” smatra se postignutim kad je ukupna količina ugljikovodika ispuštena iz filtra s aktivnim 
ugljenom jednaka dva grama;
3.10. Ugrađeni dijagnostički sustav (OBD)
3.10.1. „ugrađeni dijagnostički susta v” ili „OBD” znači, u kontekstu ovog Pravilnika, sustav ugrađen u vozilo koji ima 
sposobnost detektiranja neisprav nosti praćenih susta va za kontrolu emisija, identif iciranja vjerojatnog 
podr učja neisprav nosti pomoću kodova kvarov a pohranjenih u memor iji računala i osvjetljavanja indikatora 
neispravnosti (MI) radi davan ja obavi jesti operateru vozila;
3.10.2. „porodica po OBD-u” znači skupina u koju je proizvođač uvrstio vozila od kojih se zbog njihove konstr ukcije 
očekuje da imaju slične karakteri stike emisija ispušnih plino va i OBD-a. Svak o vozilo iz porodice mora 
ispunjavati zahtjeve iz ovog Praviln ika kako su definirani u stavku 6.8.1.;
3.10.3. „sustav za kontrolu emisija” znači, u kontekstu OBD-a, elektronička upravlja čka jedinica motora i svaki drugi 
sastavni dio povez an s emisi jama u sustavu ispuha ili ispara vanja koji daje ulazni signal upravlja čkoj jedinici ili 
od nje prima izlazni signal;
3.10.4. „indikator neisprav nosti” ili „MI” znači vidljivi ili čujni indikator kojim se vozača vozila jasno obav ješćuje u 
slučaju neispravnosti bilo kojeg sasta vnog dijela povezanog s OBD-om ili u slučaju neispravnosti samog OBD-a;
3.10.5. „neispravnost” znači kvar sastavnog dijela ili susta va povezanog s emisijama koji može prouzročiti da emisije 
prek orače granične vrijednosti OBD-a iz stavka 6.8.2. ili zbog kojeg OBD ne može ispunjavat i osno vne 
zahtjeve za praćenje iz Priloga C5.;
3.10.6. „sekundar ni zrak” znači zrak koji se uvodi u ispušni susta v pumpom, usisnim ventilom ili nekim drugim 
sredstvom radi pospješivanja oksidacije HC i CO u struji ispušnih plino va;
3.10.7. „zatajenje paljenja motora” znači izostanak izgaranja u cilindr u motora s vanjskim izvorom paljenja zbog 
nedostatka iskre, neispravnog doziranja goriva, nedov oljne kompre sije ili nekog drugog uzroka. U kontekstu 
praćenja OBD-om to je postotak zatajen ja paljenja u odnosu na ukupan broj paljenja (prema proizv ođačevoj 
deklaraciji) zbog kojeg bi emisi je prek oračile granične vrijednosti OBD-a iz stavka 6.8.2. ili post otak koji bi 
mogao izazvati pregr ijavanje ispušnih katalizator a i time nepopravljivu štetu;
3.10.8. „vozni ciklus za OBD” sastoji se od prebacivanja prekidača motora u položa j uključeno, načina vožnje u kojem 
bi se otkr ila neispravnost ako postoj i i prebacivanja prekidača motora u položa j isključeno;HR Službeni list Europske unij e L 423/16 26.11.2021.  
3.10.9. „ciklus zagr ijavanja” znači dovoljno dug rad vozila da temperatura rashladnog sredstva poraste za najmanje 
22 K od trenutka pokretanja motora i da dosegne najmanj e 343 K (70 °C);
3.10.10. „ugađanje gorivu” znači automatsk o prilagođa vanje osno vnog programa za gorivnu smjesu na temelju 
povratnih informaci ja. Kratk oročno ugađanje gorivu odnosi se na dinamičke ili trenutačne prilagodbe. 
Dugoročno ugađanje gorivu odnosi se na prilagodbe programa ugađanja gorivu koje su mnogo postupnije od 
kratk oročnih prilagodbi. Dugoročnim se prilagodbama kompen zira za razlike među vozilima i postupne 
promjene koje se događaju s vremenom;
3.10.11. „izračunana vrijednost opterećenja” ili „CLV” znači naznaka trenutačnog protoka zraka podijeljenog s vršnim 
protok om zraka, pri čemu je vršni prot ok korigiran za nadmorsku visinu, ako je dostupna. Tom se definicij om 
dobiva bezdimenzionalan broj koji nije svojstven motoru i pokazuje serviser u koliki se dio obujma motora 
upotrebljava (s potpuno otvorenom zaklopk om rasplinjača);
3.10.12. „trajni zadani način rada s obzirom na emisije” znači slučaj kad se upra vljačka jedinica motor a trajno prebaci u 
način rada u kojem nije potreban ulazni signal iz neisprav ne kompon ente ili sustava ako bi se zbog te 
neispravne kompone nte ili susta va emisije iz vozila povećale na razinu iznad graničnih vrijednosti OBD-a iz 
stavka 6.8.2.;
3.10.12.1. U ovom kontekstu „trajn i” znači da se ne može izići iz zadanog načina rada, tj. da dijagnostika ili strateg ija 
kontrole zbog koje je prijeđeno u zadani način rada ne može raditi u sljedećem voznom ciklusu pa ne može 
potvrditi da uvjeti zbog kojih je pokrenut zadani način rada s obzirom na emisije više nisu prisutni. Nijed an 
drugi zadani način rada s obzirom na emisi je ne smatra se trajnim;
3.10.13. „priključno vratilo” znači naprava koju pogoni motor u svrhu napa janja pomoćne opreme ugrađene u vozilo;
3.10.14. „pristup” znači dostupnost svih podataka OBD-a povezanih s emisijama, uključujući sve kodov e kvarov a 
potrebne za inspekciju, dijagnostiku, servisiranje ili popravak dijelo va koji se odnose na emisije, putem 
serijskog sučelja za standardni dijagnostički priključak (u skladu sa stavk om 6.5.3.5. Dodatka 1. Prilog C5.);
3.10.15. „neograničen” znači:
3.10.15.1. pristup koji ne ovisi o šifri za pristup koja se može dobiti isključivo od proizvođ ača, ili sličnom sredstvu; ili
3.10.15.2. pristup koji omogućuje da se dobiveni podaci evaluiraju bez posebnih informaci ja za dekodiranje, osim ako su i 
same te informacije normirane;
3.10.16. „nor miran” znači da se svi podaci, među njima i kodov i kvarova, bilježe samo u skladu s industr ijskim 
normama koje, time što su im format i dopuštene vrijednosti jasno definiran i, nude najveću razinu 
usklađenosti u industr iji motornih vozila, a čija je upotreba izričito dopušt ena u ovom Praviln iku;
3.10.17. rezer virano
3.10.18. „nedostatak” znači, u pogledu OBD-a vozila, da praćeni sasta vni dijelo vi ili sustavi imaju privremene ili trajne 
radne karakteri stike koje narušav aju inače učink ovito praćenje OBD-om tih sasta vnih dijelova ili sustava ili 
koje ne ispunjava ju sve ostale detaljne zahtjeve za OBD;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/17  
3.10.19. „sigur nosni način rada zbog neispravnosti” znači bilo koji zadani način rada osim zadanog načina rada s 
obzirom na emisi je;
3.10.20. „privremeni kod kvara” znači dijagnostički kod neispravnosti zabilježen kod početnog prepoznavan ja 
neispravnosti prije aktiviranja indikatora neispravnosti;
3.10.21. „spremnost” znači status koji pokazuje je li neka jedinica za praćenje, ili skupina jedinica za praćenje, radila 
nakon posljednjeg brisanja putem vanjsk og zahtjeva ili naredbe (npr . alatom za skeniranje OBD-a);
3.11. Ispitivanje radi utvrđivanja korekcij skog faktora za temperatur u okoline (Prilog B6.a)
3.11.1. „aktivni spremnik topl ine” znači tehnol ogija kojom se topl ina pohranjuje u bilo kojem uređaj u vozila i otpušta 
u sasta vne dijelo ve pogonsk og sklopa tijek om zadanog razdoblja u trenutku pokretanja motora. Karakter iziraju 
ga pohranjena entalpija u sustavu i vrijeme otpuštanja toplinsk e energije u sasta vne dijelove pogonsk og sklopa;
3.11.2. „izolacijski mater ijali” znači svaki mate rijal u motorno m prost oru pričvršćen na motor i/ili šasiju s učink om 
term alne izolaci je i karakteriziran mak simalnom topl insk om prov odljivoš ću od 0,1 W/(mK).
4. ZAHT JEV ZA HOMOL OGA CIJU
4.1. Zahtjev za homologaci ju tipa vozila s obzirom na zahtjeve iz ovog Pravilnika homologaci jskom tijelu podnosi 
proizvođač ili njego v ovlašt eni zastupnik.
4.1.1. Zahtjev iz stavka 4.1. sasta vlja se u skladu s predlošk om opisnog dokumenta iz Priloga A1. ovom Praviln iku.
4.1.2. Proizvođač uz zahtjev dostavlja sljedeće informaci je:
(a) u slučaju vozila opremljenih motorima s vanjskim izvor om paljenja izjavu proizvođ ača o najmanj em 
postotku zata jenja paljenja u ukupnom broju paljenja koja bi mog la imati za posljedicu da emisije 
prek orače granične vrijednosti OBD-a iz stavka 6.8.2. ovom Pravilniku ako je taj postotak zatajenja bio 
prisutan od početka ispitivanja tipa 1., kako je opisano u prilozima iz dijela B ovom Praviln iku, ili koja bi 
mog la izazvati pregr ijavanje jednog ili više ispušnih katalizatora prije uzrok ovanja nepopra vljive štete;
(b) detaljne podatke, u pisanom obliku, kojima se potpuno opisuju funkcionalne radne karakteri stike OBD-a te 
popis svih bitnih dijelova susta va za kontrolu emisi ja vozila koje OBD prati;
(c) opis indikatora neispravnosti kojima OBD signalizira prisutnost kvara vozaču vozila;
(d) ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A:
izjavu proizvođ ača da je OBD sukladan s odredbama stavka 7. Dodatka 1. Prilogu C5. ovom Pravi lniku koje 
se odnose na radnu učink ovitost u uporabi u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje;
(e) ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A:
detaljan opis tehničkih kriterija i obrazloženja za povećanje brojnika i nazivnika svake jedinice za praćenje 
koja ispunjav a zahtjeve iz stavaka 7.2. i 7.3. Dodatka 1. Prilogu C5. ovom Pravilniku, kao i za isključivanje 
brojnika, nazivnika i općeg a nazivnika pod uvjetima iz stavka 7.7. Dodatka 1. Prilogu C5. ovom Pravi lniku;
(f) opis mjera poduzetih radi spreča vanja nedopušte nih zahvata na računalu za kontrolu emisi ja ili preinaka 
tog računala;HR Službeni list Europske unij e L 423/18 26.11.2021.  
(g) ako je primjenjivo , pojedinosti o porodici po OBD-u u smislu stavka 6.8.1.;
(h) prema potrebi, kopije drugih homologaci ja s relevantnim podacima koji omoguća vaju proširenje 
homologaci ja i određivanje faktora pogoršanja.
4.1.3. Za ispitivanja opisana u stavku 3. Priloga C5. ovom Pravilniku tehničk oj se službi odgov ornoj za 
homologaci jsko ispitivanje dosta vlja jedno vozilo reprezentativno za tip ili porodicu vozila u koje je ugrađen 
OBD koji treba homologirati. Ako tehnička služba utvrdi da dosta vljeno vozilo nije potpuno reprezentativno 
za porodicu po OBD-u opisanu u stavku 6.8.1., radi ispitivanje se mora dosta viti drugo i, ako je potrebno, još 
jedno vozilo u skladu sa stavk om 3. Priloga C5. ovom Pravilniku.
4.2. Predložak opisnog dokumenta koji se odnosi na emisi je ispušnih plino va, emisi je ugljikova dioks ida, potrošnju 
goriva i/ili mjerenja potrošnje elektr ične energije i autonomi je na elektr ični pogon, emisi je nastale 
isparav anjem, trajnost i OBD nalazi se u Prilogu A1. ovom Pravilniku. Podatke iz točk e 3.2.12.2.7.6. 
Priloga A1. ovom Pravilniku potrebno je uključiti u Dodatak 1. „Podaci koji se odnose na OBD-o ve” izjavi o 
homologaci ji iz Priloga A2. ovom Pravilniku.
4.2.1. Prema potrebi dosta vljaju se kopije drugih homologaci ja s relevantnim podacima koji omoguća vaju proširenje 
homologaci ja i određivanje faktora pogoršanja.
4.3. Za ispitivanja iz tablice A iz stavka 6. ovog Pravilnika tehničk oj se službi odgo vorn oj za homolog acijska 
ispitivanja dosta vlja vozilo reprezentativno za tip vozila koji treba homologirati.
4.3.1. Za potrebe stavka 4.1.2. podsta vka (e) homolog acijsk o tijelo koje dodjeljuje homologaci ju dužno je dostavi ti 
podatke iz tog stavka drugim homologa cijskim tijeli ma na njiho v zahtjev .
4.3.2. Za potrebe stavka 4.1.2. podsta vaka (d) i (e) homologaci jska tijela ne smiju homologirati vozilo ako podaci koje 
je dosta vio proizvođač ne omogućuju ispunjav anje zahtjeva iz stavka 7. Dodatka 1. Prilogu C5. ovom 
Praviln iku. Stavak 7.2., stavak 7.3. i stavak 7.7. Dodatka 1. Prilogu C5. ovom Pravilniku primjenjuju se u svim 
razumno predvidljivim uvjetima vožnje. U ocjenjivanju provedbe zahtjeva iz stavaka 7.2. i 7.3 Dodatka 1. 
Prilogu C5. homologaci jska tijela u obzir uzima ju trenutačno stanje tehnologije.
4.3.3. Za potrebe stavka 4.1.2. podstavka (f) mjere poduzet e za spreča vanje nedopušt enih zahvata na računalu za 
kontrolu emisija ili preinaka tog računala obuhvaća ju mogućnost ažur iranja pomoću programa ili umjeravanja 
koje je odobr io proizvođ ač.
4.3.4. Zahtjev za homologaci ju vozila na prilagodljivo gorivo, jednogor ivnih vozila i dvogorivnih vozila mora 
ispunjavati dodatne zahtjeve koji su propisani u stav cima 5.8. i 5.9.
4.3.5. Preinake marke susta va, sastavnog dijela ili zasebne tehničk e jedinice obav ljene nakon homologaci je ne 
poništava ju automats ki homologaci ju, osim ako se njihove izvorn e karakteri stike ili tehnički parametr i 
izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motor a ili sustava za kontrolu onečišćenja.
4.4. Homologaci jsko tijelo prije dodjele homolog acije tipa vozila provjera va postoj anje zadov oljavajućih mjera za 
sukladnost proizvodnje.
5. HOMOLOGA CIJA
5.1. Ako tip vozila dostavljenog za homologaci ju ispunjav a zahtjeve iz stavka 6., dodjeljuje mu se homologaci ja 
tipa.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/19  
5.2. Svak om se homologiranom tipu dodjeljuje homologaci jski broj.
5.2.1. Homologaci jski broj sastoji se od četir i dijela. Svaki dio mora biti razdvojen znak om „*”.
1. dio: velik o slovo „E” nakon kojeg slijedi razlik ovni broj ugov orne strank e koja je dodij elila 
homologaci ju(1);
2. dio: broj [ovog Praviln ika] iza kojeg slijede slov o „R” i
(a) dvije znamenke (s početnim nulama ako je primjenjivo) kojima je označen niz izmjena 
koji obuhvaća tehničke odredbe pravilnika UN-a primij enjenog za homologaci ju (00 za 
pravilnik UN-a u originalnom obliku);
(b) kosa crta (/) i dvije znamenke (s početnim nulama ako je primjenjivo ) kojima je označen 
broj dopune nizu izmjena primijenjenom za homologaci ju (00 za niz izmjena u 
izvorn om obliku);
(c) kosa crta (/) i dva znaka koja označa vaju provedbenu fazu/razinu (npr . 1A, 1B);
3. dio: četveroznamenkasti uzastopni broj (s početnim nulama ako je primjenjivo). Niz počinje od 
0001.
4. dio: dvoznamenkasti uzastopni broj (s početnim nulama ako je primjenjivo ) kojim se označava 
proširenje. Niz počinje od 00.
Sve znamenke moraju biti napisane arapskim brojevima.
5.2.2. Primjer homologaci jskog broja iz ovog Pravilnika:
E11*154R01/01/02*0123*01
Prvo proširenje homolog acije pod brojem 0123, koje je izdala Ujedinjena Kraljevina na temelju dopune 01 nizu 
izmjena 01, što je homolog acija razine 2.
5.2.3. Ista ugov orna stranka ne smije dodijeliti isti homologaci jski broj drugom tipu vozila.
5.3. Obavi jest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologaci je tipa vozila homologiranog na temelju ovog 
Praviln ika dostavlja se ugov ornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Praviln ik putem 
obrasca u skladu s predlošk om iz Priloga A2. ovom Pravilniku.
5.3.1. U slučaju izmjena ovog teksta, na primjer ako se propišu nove granične vrijednosti, ugov orne stranke 
Sporazuma iz 1958. obav ješćuje se koji su homologirani tipo vi vozila već u skladu s novim odredbama.
5.4. Na svak o se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na 
vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologaci jskom obrascu, međunarodna homologaci jska 
oznaka koja se sastoji od:
5.4.1. kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlik ovni broj drža ve koja je dodij elila homologaci ju;
5.4.2. desno od kružnice propisane u stavku 5.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijed e slovo „R”, crtica i 
homologaci jski broj;
(1)Razlik ovni brojevi ugov ornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstr ukcij i vozila (R. 
E.3.), dokument ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6/, Prilog 3. – www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions. 
htmlHR Službeni list Europske unij e L 423/20 26.11.2021.  
5.4.3. dodatnog koda, koji slijedi iza homolog acijsk og broja, čija je svrha razlik ovanje homologirane razine (razina 
1A, 1B ili 2) za koju je homolog acija dodijeljena. Taj se kod odabire u skladu s tablicom A3/1. iz Priloga A3. 
ovom Pravi lniku.
5.5. Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika 
priloženog Sporazumu iz 1958. u zemlji koja je dodijelila homologaci ju na teme lju ovog Praviln ika, simbol 
propisan stavk om 5.4.1. ovog Praviln ika ne treba ponavlj ati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, 
homologaci jski brojevi i dodatni simboli svih pravilnik a na temelju kojih je homologaci ja dodij eljena u zemlji 
koja je dodij elila homologaci ju na temelju ovog Pravi lnika navode u okomitim stupcima desno od simbola 
opisanog u stavku 5.4.1. (vidi Prilog A3.).
5.6. Homologaci jska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbr isiva.
5.7. Homologaci jska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu ili na nju.
5.7.1. U Prilogu A3. ovom Pravilniku prikazani su primjer i homologaci jskih oznaka.
5.8. Dodatni zahtjevi za homologaci ju vozila prilagodljivih gorivu
Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
5.8.1. Za potrebe homolog acije vozila prilagodljivih gorivu na etanol proizvođač vozila mora opisati sposobnost 
vozila da se prilagodi bilo kojoj mješavini benzina i etanola (do 85 % udjela etanola).
5.9. Dodatni zahtjevi za jednogor ivna i dvogorivna vozila na plin
5.9.1. Za UNP ili PP, gorivo koje se treba koristiti navodi se u opisnom dokumentu iz Priloga A1. ovom Praviln iku.
5.10. Zahtjevi za homolog aciju tipa s obzirom na OBD
5.10.1. Proizvođač se dužan pobr inuti da su sva vozila opremljena ugrađenim dijagnostičkim sustav om.
5.10.2. Sustav se konstr uira, izrađuje i ugrađuje u vozilo tako da je moguće utvrđivati vrste pogoršanja ili neisprav nosti 
tijek om cijeloga radnog vijeka vozila.
5.10.3. OBD mora biti sukladan sa zahtjevima iz ovog Pravi lnika tijekom uvjeta uobičajene uporabe.
5.10.4. Kad se ispituje s neispravnim sastavnim dijelom u skladu s Dodatk om 1. Prilogu C5. ovom Pravilniku, indikat or 
neispravnosti OBD-a mora se aktivirati. Indikator neispravnosti OBD-a može se također aktivirati tijek om tog 
ispitivanja kad su razine emisija niže od graničnih vrijednosti OBD-a propisanih u stavku 6.8.
5.10.5. Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Proizvođač mora osigurati da OBD ispunjava zahtjeve u pogledu radne učink ovitosti u uporabi, koji su utvrđeni 
u stavku 7. Dodatka 1. Prilogu C5. ovom Pravilniku u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje.
5.10.6. Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Podatk e koji se odnose na radnu učink ovitost u uporabi i koje OBD vozila pohranjuje i dojavljuje u skladu s 
odredbama stavka 7.6. Dodatka 1. Prilogu C5. ovom Praviln iku proizvođač stavlja na raspolaganje drža vnim 
tijelima i nezav isnim subjektima bez ikakve enkr ipcije.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/21  
5.11. Zahtjevi za homolog aciju s obzirom na uređaj e za praćenje potrošnje goriva ili elektr ične energi je
5.11.1. Proizvođač se dužan pobr inuti da su sljedeća vozila kategorija M1 i N1 opremljena uređaj em za mjerenje, 
pohranjivanje i davanje podataka o količini goriva ili elektr ične energi je potrošenoj za rad vozila:
(a) potpuno MUI vozila i hibr idna elektr ična vozila bez punjenja iz vanjsk og izvora (NO VC-HEV) koja rade 
isključiv o na mineralni dizel, biodizel, benzin, etanol ili bilo koju mješavinu tih goriva;
(b) hibr idna elektr ična vozila s punjenjem iz vanjsk og izvora (OVC-HEV) koja rade na elektr ičnu energiju i bilo 
koje gorivo iz točke (a).
5.11.2. Uređa j za praćenje potrošnje goriva ili elektr ične energi je mora ispunjavat i zahtjeve iz Dodatka 5.
6. SPECIFIKA CIJE I ISPITIV ANJA
6.1. Općenito
6.1.1. Vozilo i njegovi sasta vni dijelo vi koji bi mog li utjecati na CO 2, potrošnju goriva ili elektr ične energi je, emisije 
plinovitih spojeva, uključujući emisije nastale ispara vanjem, čestičnu tvar i broj čestica (ako je mjerenje PN-a 
potrebno) moraju biti konstr uirani, izrađeni i ugrađeni tako da omogućava ju da je vozilo u uobičajenoj 
uporabi i pod normalnim uvjetima uporabe, kao što su vlaga, kiša, snijeg, vrućina, hladnoća, pijesak , zemlja, 
vibracija, habanje, itd. sukladno s odredbama ove Pravilnika tijekom njego va radnog vijeka. To uključuje 
sigur nost svih crijeva, spojeva i veza koji se upotrebljava ju u sustavima za kontrolu emisija općenito i 
sustavima za kontrolu emisi ja nastalih isparav anjem.
Za emisije ispušnih plino va, CO 2 i potrošnju goriva ili elektr ične energije te se odredbe smatraju ispunjenima 
ako su ispunjene odredbe iz stavka 6.3. i stavka 8.2.
Za emisi je nastale isparavanjem te se odredbe smatraj u ispunjenima ako su ispunjene odredbe iz stavka 6.6. i 
stavka 8.3.
6.1.2. Ispitno vozilo mora biti reprezentativno u smislu njego vih sastavnih dijelova povezanih s emisi jama i 
funkcionalnosti planirane proizv odne serije obuhvaćene homolog acijom. Proizv ođač i nadležno tijelo moraju 
se dogov oriti o tome koji je model ispitnog vozila reprezentativan.
6.1.3. Kad je riječ o emisi jama nastalim isparav anjem, za vozila sa zabr tvljenim susta vom spremnika za gorivo ovo 
također uključuje posjedovanje susta va koji neposredno prije dopune goriva otpuštanjem sniža va tlak u 
spremniku isključiv o pomoću filtra s aktivnim ugljenom goriva čija je to jedina uloga. Taj način prozračivanja 
također se jedini upotrebljava kad je tlak u spremniku viši od sigur nog radnog tlaka.
6.1.4. Uvjeti ispitivanja vozila
6.1.4.1. Vrste i količine maziva i rashladne tekućine za ispitivanje emisi ja mora ju biti one koje je proizv ođač naveo za 
normalni rad vozila.
6.1.4.2. Vrsta goriva za ispitivanje emisi ja mora biti kako je naved eno u Prilogu B3. ovom Pravi lniku.
6.1.4.3. Svi sustavi za kontrolu emisija, uključujući susta ve za kontrolu emisi ja nastalih isparav anjem, moraju biti u 
ispravnom stanju.
6.1.4.4. Motor mora biti konstr uiran tako da se izbjegnu emisije iz kućišta koljenastog vratila.
6.1.4.5. Gume za ispitivanje emisi ja moraju biti u skladu sa stavk om 2.4.5. Priloga B6. ovom Pravilniku.
6.1.5. Uljevni otvori spremnika za gorivoHR Službeni list Europske unij e L 423/22 26.11.2021.  
6.1.5.1. Za razinu 1A
Ovisno o stavku 6.1.5.2., ulazni otvor spremnika za benzin ili etanol konstr uira se tako da nije moguće puniti 
spremnik pomoću mlaznice pumpe za gorivo čiji je vanjski promjer 23,6 mm ili veći.
Za razinu 1B
Nema zahtjeva koji se odnose na uljevne otvore spremnika za gorivo.
6.1.5.2. Stavak 6.1.5.1. ne primjenjuje se na vozilo za koje su ispunjena oba sljedeća uvjeta:
6.1.5.2.1. vozilo je konstr uirano i izrađeno tako da benzin s olov om ne utječe štetno ni na jedan uređaj konstr uiran za 
kontrolu emisija; i
6.1.5.2.2. vozilo je uočljivo, čitljivo i neizbr isivo označeno simbolom za bezolovni benzin, utvrđenim u normi ISO 
2575:2010 „Cesto vna vozila – Simboli za upra vljačke naprav e, indikatore i pokazne svjetiljke”, na mjestu koje 
je izrav no vidljivo osobi koja puni spremnik goriva. Dopuštene su dodatne oznak e.
6.1.6. Moraju se poduzeti mjere za spreča vanje prek omjer nih emisija nastalih isparav anjem i izlijevanja goriva zbog 
gubitka čepa spremnika goriva. To se može postići na jedan od sljedećih načina:
6.1.6.1. upotrebom čepa spremnika koji se automatski otvara i zatvara i koji se ne može skinuti;
6.1.6.2. konstr ukcijsk im karakte ristikama kojima se spreča vaju prek omjer ne emisije nastale isparavanjem u slučaju 
gubitka čepa spremnika goriva; ili
6.1.6.3. bilo kojom drugom mjerom koja ima isti učinak. Primjer i uključuju među ostalim čep spremnika goriva 
pričvršćen sponom odnosno lancem ili čep koji se otključa va istim ključem koji služi i za pokretanje mot ora. 
U tom se slučaj u ključ može moći izvaditi iz čepa samo kad je čep zaključan.
6.1.7. Odredbe o sigur nosti elektroničk og sustava
6.1.7.1. Svak o vozilo s računalom za kontrolu emisi ja, uključujući računalom za kontrolu emisija nastalih isparav anjem, 
pa i kad je integriran o u računalo za kontrolu emisi ja, mora imati zaštitne mjere za spreča vanje preinaka, osim 
uz odobrenje proizv ođača. Proizvođač odobra va preinake ako su nužne za dijagnosticiranje, servisiranje, 
naknadnu ugradnju ili popravak vozila. Svi računalni kodov i koji se mogu preprogramirati ili radni parametr i 
moraju biti naprav ljeni tako da se ne mogu preinačiti i imati stupanj zaštite najmanje u skladu s odredbama ISO 
15031-7:2013. Svi memor ijski čipovi za umjeravanje koji se mogu izvaditi moraju biti zaliveni, zatvo reni u 
zabr tvljenom kućištu ili zaštićeni elektroničkim algor itmima, a njihova zamjena ne smije biti moguća bez 
upotrebe posebnih alata i postupaka.
6.1.7.1.1. Samo dijelovi izrav no povezani s kontrolom emisija ili sprečavanjem krađe vozila smiju biti zaštićeni u skladu 
sa stavkom 6.1.7.1.
6.1.7.2. Radne parametre motora kodirane u računalu ne smije biti moguće mijenjati bez posebnih alata i postupaka 
(npr . zalemljeni ili zaliveni sasta vni dijelovi računala ili zabr tvljena (ili zalemljena) kućišta računala).
6.1.7.3. Proizvođač može od nadležnog tijela zatražiti izuzimanje od jednog od tih zahtjeva za vozila kojima zaštita 
vjerojatno nije potrebna. Kriteriji na temelju kojih nadležno tijelo razmatra izuzimanje su, između ostalog, 
trenutačna dostupnost čipo va visokih perf ormansi, sposobnost vozila za postizanje visok og radnog učinka i 
planirani broj prodanih vozila.
6.1.7.4. Proizvođači koji koriste sustave s programabilnim računalnim kodom mora ju spriječi ti neovlašt eno 
reprogramiranje. Proizvođači ugrađuju poboljšane strateg ije zaštite od nedopušt enih zahvata i elemente za 
zaštitu od upisivanja podataka koji zahtij evaju elektronički pristup udaljenom računalu koje održava 
proizvođač. Nadležno tijelo odobra va metode koje pružaj u odgovara juću razinu zaštite od nedopušt enih 
zahvata.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/23  
6.1.8. Zaokr uživanje
Osim ako nije propisano drukčije drugdje u ovom Praviln iku, pravi la za zaokr uživanje za zahtjeve ovog 
Praviln ika utvrđena su u stavcima 6.1.8.1. i 6.1.8.2.
6.1.8.1. Ako je sljedeća znamenka desno od zadnje znamenke koja se zadržav a manja od 5, zadnja znamenka ostaje 
nepromijenjena.
Primjer :
Ako je rezultat 1,234 grama, ali se zaokr užuje na samo dva decimalna mjesta, konačni rezultat je 1,23 grama.
6.1.8.2. Ako sljedeća znamenka desno od zadnje znamenke koja se zadržav a nije manja od 5, zadnja znamenka 
poveća va se za 1.
Primjer :
Ako je rezultat 1,236 grama, ali se zaokr užuje na samo dva decimalna mjesta, konačni rezultat je 1,24 grama 
jer je 6 veće od 5.
6.1.9. Zabranjeno je korištenje poremećaj nih uređaj a koji smanjuju djelotvor nost susta va za kontrolu emisija. 
Zabrana se ne primjenjuje:
(a) ako je potreba za uređaje m opravdana zaštitom motora od ošte ćenja ili nesreće i radi sigur nog rada vozila;
(b) ako uređaj radi samo onolik o koliko je potrebno za pokretanje motora ;
ili
(c) ako su uvjeti bitno uključeni u ispitne postupke za provjera vanje emisija nastalih isparav anjem i prosječnih 
emisi ja iz ispušne cijev i.
6.2. Ispitni postupak
U tablici A utvrđeni su razni zahtjevi za homologaci ju tipa vozila.HR Službeni list Europske unij e L 423/24 26.11.2021.  
Tablica A
Primjena ispitnih zahtjeva za homologaciju i proširenja homologacije 
Kategor ija vozila Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uključujući hibr idna (1),(2)Vozila s motorima s 
kompresi jskim 
paljenjem, uključujući 
hibr idnaPotpuno 
elektr ična 
vozilaVozila s 
vodik ovim 
gorivnim 
ćelijam a
Jednogor ivna vozil a Dvogorivna vozila (3)Vozila 
prilagodljiva 
gorivu (3)Jednogor ivna vozil a
Referentno gorivo benzin UNP PP/biometan vodik 
(MUI)benzin benzin benzin benzin dizel benzin — vodik 
(gor ivne 
ćelije) UNP PP/ 
biometanvodik 
(MUI) (4)etanol (E85)
Ispitivanje tipa 1. (za primjenjivost 
izmjerenih komponenti na goriva i 
tehnol ogiju vozila, dakle, postupk e 
mjerenja, vidjeti tablice 1A i 1B) 
(granične vrijednosti)da Da(5) da(5) Da(4) da
(oba 
goriva)da
(oba 
goriva)da
(oba goriva)da
(oba goriva)da da — —
ATCT
(ispitivanje na 14 °C)da da da Da(4) da
(oba 
goriva)da
(oba 
goriva)da
(oba goriva)da
(oba goriva)da da — —
Emisije nastale isparav anjem
(ispitivanje tipa 4.)da Da(6) Da(6) — da
(samo 
benzin)da
(samo 
benzin)da
(samo 
benzin)da
(samo 
benzin)— da — —
Trajnost
(ispitivanje tipa 5.)da da da da da
(samo 
benzin)da
(samo 
benzin)da
(samo 
benzin)da
(samo 
benzin)da da — —
OBD da da da da da da da da da da — —
OBFCM da — — — — — — da
(oba goriva)da da — —HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/25  
(1)Posebni postupci ispitivanja za vozila na vodik odredit će se naknadno.
(2)Ograničenja mase i broja čestica primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim ubrizgavanjem.
(3)Ako je dvogorivno vozilo kombinirano s vozilom prilagodljivim gorivu, primjenjiva su oba ispitna zahtjeva.
(4)Kad vozilo vozi na vodik, određuju se jedino emisije dušik ovih oksida (NOx).
(5)Samo za razinu 1A: Ne primjenjuju se granične vrijednosti mase i broja čestica ni odgovara jući postupci mjerenja, Samo za razinu 1B: Ako jednogor ivno vozilo na plin ima spremnik za benzin, ispituje se i s 
primjenjivim benzinskim referentnim gorivom.
(6)Ako jednogor ivno vozil o na plin ima spremnik za benzin, inače te za razinu 1A „—”.HR Službeni list Europske unij e L 423/26 26.11.2021.  
6.2.6. Svak oj od u nastav ku definiranih porodica vozila dodjeljuje se jedinstveni identif ikator u sljedećem obliku:
FT-nnnnnnnnnnnnnnn- WMI
pri čemu je:
FT identif ikator vrste porodice:
(a) IP = interpolacijska porodica, kako je definirana u stavku 6.3.2., neovisno o tome je li korištena metoda 
interpol acije
(b) RL = porodica po cesto vnom otpor u, kako je definirana u stavku 6.3.3.
(c) RM = porodica po matr ici cesto vnog otpora, kako je definirana u stavku 6.3.4.
(d) PR = porodica po sustavu s periodičnom regener acijom (Ki), kako je definirana u stavku 6.3.5.
(e) AT = porodica po ATCT -u, kako je definirana u stavku 2. Priloga B6.a
(f) EV = porodica po emisijama nastalim isparavanjem, kako je definirana u stavku 6.6.3.
(g) DF = porodica po trajnosti, kako je definiran a u stavku 6.7.5.
(h) OB = porodica po OBD-u, kako je definiran a u stavku 6.8.1.
(i) ER = identifikator porodice po sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova s reage nsom (ER), kako je 
definirana u stavku 6.9.2.
(j) GV = identifikator porodice GFV -a, kako je definirana u stavku 6.3.6.3.
nnnnnnnnnnnnnnn: niz od najviše petnaest znak ova, ograničenih na znamenke 0–9, slova A–Z i podvlaku „_”
WMI (svjetski identifikator proizvođača): broj koji identif icira proizv ođača na jedinstven način, a definiran je u 
normi ISO 3780:2009
Vlasnik WMI-ja je odgov oran da kombinacija niza nnnnnnnnnnnnnnn i WMI-ja bude jedinstvena za porodicu i 
da niz nnnnnnnnnnnnnnn bude jedinstven unutar tog WMI-ja u homolog acijskim ispitivanjima provedenima 
radi dobivanja homologaci je.
6.3. Opis ispitivanja tipa 1. (WL TP)
Ispitivanje tipa 1. prov odi s na svim vozilim a navedenima u stavku 1. Primjenjuju se ispitni postupci i zahtjevi 
ovog stavka i priloga iz dijela B (prema potrebi).
6.3.1. Ispitivanje tipa 1. prov odi se s:
(a) WLTC-ovima, kako su opisani u Prilogu B1.;
(b) odabirom stupnja prijenosa i točk e promjene stupnja prijenosa, kako je opisano u Prilogu B2.;
(c) odgo varaj ućim gorivima, kako su utvrđena u Prilogu B3.;
(d) posta vkama cesto vnog otpora i dinamometra, kako je opisano u Prilogu B4.;
(e) opremom za ispitivanje kako je opisana u Prilogu B5.;
(f) ispitnim postupcima, kako su opisani u prilozima B6. i B8.;
(g) metodama izračuna, kako su opisane u prilozima B7. i B8.
6.3.2. Interp olacij ska porodica
6.3.2.1. Interp olacij ska porodica za potpuno MUI vozila
6.3.2.1.1. Vozila mogu biti dio iste interpolacijsk e porodice u bilo kojem od sljedećih slučaj eva ili njiho vim 
kombinaci jama:
(a) ako pripadaj u različitim razredima vozila kako su opisani u stavku 2. Priloga B1.;
(b) ako se razlikuju po prilagođavanju ciklusa sniža vanjem brzine kako je opisano u stavku 8. Priloga B1.;
(c) ako imaju različite ograničene najveće brzine kako je opisano u stavku 9. Priloga B1.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/27  
6.3.2.1.2. Samo vozila koja su identična s obzirom na sljedeće karakteristi ke vozila / pogonsk og sustava / prijenosa mogu 
biti dio iste interpolacijske porodice:
(a) vrstu motor a s unutar njim izgaranjem: vrsta goriva (više vrsta goriva ako je riječ o vozilu prilagodljiv om 
gorivu ili dvogorivnom vozilu), vrsta izgaranja, obujam motor a, karakteri stike kod potpunog opterećenja, 
tehnologija motor a i sustav napa janja, kao i drugi podsusta vi motora ili karakte ristik e koje imaju 
nezanemar iv utjecaj na masene emisije CO 2 u uvjetima WLTP-a;
(b) radne strategi je za sve sastavne dijelove u pogonsk om sklopu koje utječu na masene emisije CO 2;
(c) vrstu mjenjača (npr . ručni, automa tski, CVT) i model prijenosa (npr . vrijednost momenta, broj stupnjeva 
prijenosa, broj spojki itd.);
(d) n/v omjere (broj okreta ja motor a podi jeljen s brzinom vozila). Taj se zahtjev smatra ispunjenim ako je za 
sve prijeno sne omjere u pitanju razlika u odnosu na omjere n/v najčešće ugrađivanih vrsta mjenjača 
unutar 8 %;
(e) broj pogonskih osovina.
6.3.2.1.3. Ako se upotrebljava alternativni parametar poput višeg nmin_dr ive, kako je određen u stavku 2. podsta vku (k) 
Priloga B2. ili ASM-a, kako je određen u stavku 3.4. Priloga B2., taj parametar mora biti jednak unutar 
interpolacijske porodice.
6.3.2.2. Interp olacij ska porodica za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -ove
Uz zahtjeve iz stavka 6.3.2.1., samo OVC-HEV -ovi i NOVC-HEV -ovi koji su identični s obzirom na sljedeće 
karakteri stike mogu biti dio iste interpolacijske porodice:
(a) tip i broj elektr ičnih strojeva: konstr ukci jski tip (asinkroni/sinkroni, itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, 
tekućina) i sve druge karakteristike koje imaju nezanemar iv utjecaj na masene emisi je CO 2 i potrošnju 
elektr ične energije u uvjetima WLTP-a;
(b) tip pogonsk og REESS-a (broj članaka, kapacitet, nazivni napon, nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva 
(zrak, tekući na));
(c) tip pretvarača elektr ične energije između elektr ičnog stroja i pogonsk og REESS-a, između pogonsk og 
REESS-a i nisk onaponsk og izvora napa janja te između utičnice za punjenje i pogonsk og REESS-a, kao i sve 
druge karakteri stike koje imaju nezanemar iv utjecaj na masenu emisi ju CO 2 i potrošnju elektr ične energije 
prema uvjetima WLTP-a. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje homolog acijsk og tijela pretvarači 
elektr ične energije između utičnice za punjenje i pogonsk og REESS-a s manjim gubicima pri punjenju 
mogu biti uključeni u porodicu;
(d) razliku između broja ciklusa na bate rijski pogon od početka ispitivanja do prijelazno g ciklusa (uključujući i 
njega) ne smije biti veća od jedan.
6.3.2.3. Interp olacij ska porodica za PEV -ove
Samo PEV -ovi koji su identični s obzirom na sljedeće karakteristike elektr ičnog pogonsk og susta va / prijenosa 
mogu biti dio iste interpolacijske porodice:
(a) tip i broj elektr ičnih strojeva: konstr ukci jski tip (asinkroni/sinkroni, itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, 
tekućina) i sve druge karakteri stike koje imaju nezanemar iv utjecaj na potrošnju elektr ične energije i 
auton omiju na elektr ični pogon u uvjetima WLTP-a;
(b) tip pogonsk og REESS-a (broj članaka, kapacitet, nazivni napon, nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva 
(zrak, tekući na));
(c) vrstu mjenjača (npr. ručni, automatski, CVT) i način prijeno sa (na primjer vrijednost zakretnog momenta, 
broj stupnjeva prijenosa, broj spojki itd.);
(d) broj pogonskih osovina;HR Službeni list Europske unij e L 423/28 26.11.2021.  
(e) tip pretvarača elektr ične energije između elektr ičnog stroja i pogonsk og REESS-a, između pogonsk og 
REESS-a i nisk onaponsk og izvora napa janja te između utičnice za punjenje i pogonsk og REESS-a, kao i sve 
druge karakteri stike koje imaju nezanemar iv utjecaj na potrošnju elektr ične energije i autonom iju u 
uvjetima WLTP-a. Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homologa cijsk og tijela pretvarači elektr ične 
energi je između utičnice za punjenje i pogonsk og REESS-a s manjim gubicima pri punjenju mogu biti 
uključeni u porodicu;
(f) radnu strateg iju svih sasta vnih dijelova koji utječu na potrošnju elektr ične energije unutar pogonsk og 
susta va;
(g) n/v omjere (broj okreta ja motor a podi jeljen s brzinom vozila). Taj se zahtjev smatra ispunjenim ako je za 
sve prijenosne omjere u pitanju razlika u odnosu na omjere n/v najčešće ugrađivanih vrsta i modela 
mjenjača unutar 8 %;
6.3.2.4. Interp olacij ska porodica za OVC-FC HV-ove i NOVC-FC HV-ove
Samo OVC-FC HV-ovi i NOVC-FC HV-ovi koji su identični s obzirom na sljedeće karakte ristik e elektr ičnog 
pogonsk og susta va / prijenosa mogu biti dio iste interpolacijske porodice:
(a) tip i broj elektr ičnih strojeva: konstr ukcijski tip (asinkroni/sinkroni, itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, 
tekućina) i sve druge karakteri stike koje imaju nezanemar iv utjecaj na potrošnju goriva (ili njezinu 
učink ovitost) u uvjetima WLTP-a;
(b) tip gorive ćelije (model, nazivni napon, vrsta rashladnog sredstva (zrak, tekućina) i svi drugi podsustavi ili 
karakteri stike gorivnih ćelija koji imaju nezanemar iv utjecaj na potrošnju goriva (ili njezinu učink ovitost) u 
uvjetima WLTP-a;
(c) vrstu pogonsk og REESS-a (broj članaka, kapacitet, nazivni napon, nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva 
(zrak , tekući na));
(d) vrstu mjenjača (npr . ručni, automatski, CVT) i način prijeno sa (na primjer vrijednost zakretnog momenta, 
broj stupnjeva prijeno sa, broj spojki itd.);
(e) broj pogonskih osovina;
(f) tip pretvarača elektr ične energi je između elektr ičnog stroja i pogonsk og REESS-a, između pogonsk og 
REESS-a i nisk onaponsk og izvor a napajanja te između utičnice za punjenje i pogonsk og REESS-a, kao i sve 
druge karakte ristik e koje imaju nezanemar iv utjecaj na potrošnju goriva (ili njezinu učink ovitost) u 
uvjetima WLTP-a. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje homologaci jskog tijela pretvarači elektr ične 
energije između utičnice za punjenje i pogonsk og REESS-a s manjim gubicima pri punjenju mogu biti 
uključeni u porodicu;
(g) radnu strateg iju svih sasta vnih dijelova koji utječu na potrošnju goriva (ili njezinu učink ovitost) unutar 
pogonsk og susta va;
(h) n/v omjere. Taj se zahtjev smatra ispunjenim ako je za sve prijeno sne omjere u pitanju razlika u odnosu na 
omjere n/v najčešće ugrađivanih vrsta i modela mjenjača unutar 8 %.
6.3.3. Porodica po cesto vnom otpor u
Samo vozila koja su identična s obzirom na sljedeće karakteri stike mogu biti dio iste interpolacijske porodice:
(a) vrstu mjenjača (npr. ručni, automatski, CVT) i način prijeno sa (na primjer vrijednost zakretnog momenta, 
broj stupnjeva prijeno sa, broj spojki itd.). Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela mjenjač 
s manjim gubicima snage može biti uključen u porodicu;
(b) n/v omjere (broj okreta ja motor a podi jeljen s brzinom vozila). Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako je za 
sve predmetne prijenosne omjere razlika u odnosu na prijenosne omjere od najčešće instaliranih vrsta 
mjenjača unutar 25 %;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/29  
(c) broj pogonskih osovina.
Ako je najmanj e jedan elektr ični stroj spojen u praznom hodu mjenjača, a vozilo nema režim inercij skog 
uspora vanja (stavak 4.2.1.8.5. Priloga B4.) tako da elektr ični stroj nema utjecaj a na cesto vni otpor , 
primjenjuju se kriteriji iz stavka 6.3.2.2. podstavka (a) i stavka 6.3.2.3. podstavka (a).
Ako post oji razlika, osim mase vozila, otpora kotrljanja i aerodinamike, koja ima nezanemar iv utjecaj na 
cestovni otpor , to se vozilo ne smatra dijelom porodice, osim ako to ne odobr i nadležno tijelo.
6.3.4. Porodica po matr ici cesto vnog otpora
Porodica po matr ici cesto vnog otpora može se primij eniti za vozila s najv ećom tehni čki dopušt enom masom 
opterećenog vozila ≥ 3 000 kg.
Vozila s najvećom tehnički dopušt enom masom opterećenog vozila ≥ 2 500 kg mogu biti dio porodice po 
matr ici cestovnog otpora ako je visina točk e R vozačeva sjedala u odnosu na tlo veća od 850 mm.
„točka R” znači točka „R” ili „refer entna točka sjedala”, kako je definirana u stavku 2.4. Priloga 1. Konsolidiranoj 
rezoluciji o konstr ukciji vozila (R.E.3.).
Samo vozila koja su identična s obzirom na sljedeće karakteri stike mogu biti dio iste porodice po matr ici 
cesto vnog otpora:
(a) vrstu mjenjača (npr . ručni, automats ki, CVT);
(b) broj pogonskih osovina.
6.3.5. Porodica po sustavu s periodičnom rege neracijom (Ki)
Samo vozila koja su identična s obzirom na sljedeće karakteri stike mogu biti dio iste porodice susta va s 
periodičnom regener acijom:
(a) vrstu motora s unutar njim izgaranjem: vrsta goriva, proces izgaranja;
(b) susta v s periodičnom regeneraci jom (npr . katalizator , filtar čestica):
i. konstr ukcija (npr . vrsta kućišta, vrsta plemenit og metala, vrsta nosača, gust oća ćelija);
ii. tip i princip rada;
iii. obujam ±10 %;
iv.lokaci ja (tem peratura ± 100 °C na drugoj najvišoj referentnoj brzini);
(c) ispitnu masu: ispitna masa nijednog vozila u porodici ne smije biti veća od ispitne mase vozila koje se 
koristi za demonstraci jsko ispitivanje Ki uvećane za 250 kg.
6.3.6. Porodica vozila na plin (GFV)
6.3.6.1. GFV -ovi se mogu svrstati u porodicu tipova vozila koja rade na UNP ili PP/biometan i koji se identifici raju na 
temelju osno vnog vozila. Ako vozilo može koristiti i tekuća goriva, pripadnost takvo j porodici primjenjuje se 
samo kad vozilo radi na plin.
6.3.6.2. Osnovno vozilo porodice GFV -a znači vozilo koje je odabrano kao vozilo na kojem će se dokazati samopr ila­
godljivost sustava za dovod goriva i na koje se pozivaju članov i porodice GFV -a. U porodici GFV -a može biti 
više osnovnih vozila.
6.3.6.3. Član porodice GFV -a
6.3.6.3.1. Samo vozila čije su sljedeće bitne karakteri stike jednake osnovn om vozilu porodice GFV -a mogu biti dio iste 
porodice GFV -a:
(a) proizveo ih je isti proizvođač;
(b) na njih se primjenjuju jednake granične vrijednosti emisija;HR Službeni list Europske unij e L 423/30 26.11.2021.  
(c) ako susta v za dovod plinovit og goriva ima središnje doziranje za cijeli motor , njego va certificirana izlazna 
snag a mora biti između 0,7 i 1,15 puta veća od te snage osno vnog vozila porodice GFV -a;
(d) ako sustav za dovod plino vitog goriva ima zasebno doziranje po cilindr u, njegova certificirana izlazna 
snag a po cilindr u mora biti između 0,7 i 1,15 puta veća od te snage osnovnog vozila porodice GFV -a;
(e) ako ima katalizator , tip katalizatora je isti, npr. trostr ukog djelovanja, oksidacijski, s uklanjanjem NOx;
(f) njego v sustav za dovod plino vitog goriva (uključujući regulator tlaka) proizveo je isti proizvođ ač te je istog 
tipa: usisni, ubrizga vanje u plinovit om stanju (centralno, pojedinačno), ubrizga vanje u tekućem stanju 
(centralno, pojedinačno);
(g) njego vim susta vom za dovod plino vitog goriva upravlja elektronička upra vljačka jedinica istog tipa i 
jednakih tehničkih specifikacija, čiji softver radi na jednak način i primjenjuje jednaku strategi ju 
upra vljanja. Vozilo može imati dodatnu elektroničku upra vljačku jedinicu u odnosu na osnovn o vozilo 
pod uvjet om da ta elektronička upravlja čka jedinica upra vlja samo brizgalj kama, dodatnim zapor nim 
ventilima i prikupljanjem podataka iz dodatnih senzora.
6.3.6.3.2. S obzirom na zahtjeve iz stavka 6.3.6.3.1. podsta vaka (c) i (d):
ako se dokaže da bi se dva vozila na plin mog la smatrati članov ima iste porodice, uz iznimku certificirane 
izlazne snage, odnosno P1 i P2 (P1 < P2), i ako su oba ispitana kao osnovna vozila, takva pripadnost porodici 
smatra se prihvatljivom za svak o vozilo s certificiranom izlaznom snagom između 0,7 × P1 i 1,15 × P2.
6.3.7. Dodatni zahtjevi za vozila na UNP ili PP/biometan
6.3.7.1. Dodatni zahtjevi za vozila na UNP ili PP/biometan navedeni su u Prilogu B6.
6.3.7.2. Kad je riječ o ispitivanju tipa 1. iz priloga iz dijela B, jednogor ivna vozila se u ispitivanju tipa 1. ispituju na 
promjenjivost sastava ili UNP -a ili PP-a/biometana, kako je utvrđeno u Prilogu B6. za emisi je onečišćujućih 
tvar i, s gorivom upotr ijebljen im za mjerenje neto snage u skladu s Praviln ikom UN-a br. 85.
6.3.7.3. Dvogori vna vozila na plin ispituju se s benzinom i ili UNP -om ili PP-om/biometanom. Vozila se u ispitivanjima 
s UNP -om ili PP-om/biometanom ispituju na promjenjivost sastava ili UNP -a ili PP-a/biometana, kako je 
utvrđeno u Prilogu B6. za emisije onečišćujućih tvar i, s gorivom upotr ijebljenim za mjerenje neto snage u 
skladu s Pravi lnikom UN-a br. 85.
6.3.7.4. Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Ne dovodeći u pitanje zahtjev stavka 6.3.7.2., u ispitivanju tipa 1. jednogor ivna vozila na plin smatraj u se kao 
vozila koja mogu raditi samo na plino vito gorivo.
6.3.8. Dodatni zahtjevi za vozila prilagodljiva gorivu
6.3.8.1. Za vozila prilagodljiva gorivu prijelaz s jednog referentnog goriva na drugo između ispitivanja izvodi se bez 
ručnog podeša vanja postavki motora.
6.3.9. OBFCM
Samo za razinu 1A
OBFCM mora utvrđivati parametre navedene u nastavku i pohranjivati u vozilu njiho ve vrijednosti za cijeli 
radni vijek u skladu s Dodatk om 5.
6.3.10. Granične vrijednosti za emisi je plino vitih spojeva, masu čestične tvar i i broj čestica (ako je mjerenje PN-a 
potrebno)
Dobivene mase emisija plino vitih spojeva, masa čestične tvar i i broj čestica (ako je mjerenje PN-a potrebno) 
moraju biti manji od graničnih vrijednosti iz tablice 1A (za razinu 1A) ili tablice 1B (za razinu 1B).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/31  
Tablica 1A
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
Granične vrijednos ti emisija za ispitivanje tipa 1. 
Referentna masa
(RM) (kg)Granične vrijednosti
Masa ugljikova 
monoksida (CO)Masa ukupnih 
ugljikovodika
(THC)Masa 
nemetanskih 
ugljikovodika
(NMHC)Masa dušik ovih 
oksida
(NO x)Kombinirana 
masa 
ugljikovodika i 
dušik ovih oksida
(THC + NO x)Masa čestične 
tvar i
(PM)Broj čestica
(PN)
L1
(mg/km)L2
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L2 + L4
(mg/km)L5
(mg/km)L6
(#/km)
Kategor ijaRazre -
dPI CI PI CI PI CI PI CI PI CI PI(1) CI PI(1) CI
M — sve 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N1 I RM ≤ 1 305 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
II 1 305 < RM ≤ 1 760 1 810 630 130 — 90 — 75 105 — 195 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
III 1 760 < RM 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N2 — sve 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
PIVanjski izvor paljenja
CI Kompresijsk o paljenje
(1)Granične vrijednosti mase i broja čestica vanjsk og izvora paljenja primjenjuju se samo na vozil a s motorima s izravnim ubrizgavanjem.HR Službeni list Europske unij e L 423/32 26.11.2021.  
Tablica 1B
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1B. 
Granične vrijednos ti emisija za ispitivanje tipa 1. 
Najveća tehnički dopuštena 
masa opterećenog vozila
(GVW) (kg)Granične vrijednosti
Masa ugljikova 
monoksida (CO)Masa 
nemetanskih 
ugljikovodika
(NMHC)Masa dušik ovih oksida
(NO x)Masa čestične tvar i
(PM)
L1
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L5
(mg/km)
Kategor ija Razred G, O D G, O D G D O G*(1), O D
M — sve 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
N1, N2 —* (2) GVW ≤ 1 700 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
— 1 700 < GVW ≤ 3 500 2 550 630 150 24 70 240 240 7 7
—* (3) sve 4 020 — 100 — 50 — 150 5 —
GBenzin, UNP
DDizel
ODruga goriva
(1)Kad je riječ o benzinu ili UNP -u, granične vrijednosti mase čestica primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim ubrizga vanjem.
(2)Osim za vozila s obujmom motora (standardnim) koji nije veći od 0,660 litara, duljinom koja nije veća od 3,40 m, širinom koja nije veća od 1,48 m, visinom koja nije veća od 2,00 m, brojem sjedala koji nije 
veći od 3 (ne računajući vozača) i korisnim teret om koji nije veći od 350 kg.
(3)Vozila s obujmom motor a (standardnim) koji nije veći od 0,660 litara, duljinom koja nije veća od 3,40 m, širinom koja nije veća od 1,48 m, visinom koja nije veća od 2,00 m, brojem sjedala koji nije veći od 3 
(ne računajuć i vozača) i korisnim teretom koji nije veći od 350 kg.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/33  
6.3.11. Samo za razinu 1A
Porodica OVC-HEV -ova i NOVC-HEV -ova po korekcij skom faktoru KCO2
Dopušteno je spajati interpolacijsk e porodice u istu porodicu po korekcij skom faktoru KCO2 u kojoj se KCO2 
određuje na temelju vozila H jedne od tih interpol acijskih porodica. Interp olacij sku porodicu odabranu za 
vozilo H mora odobr iti nadležno tijelo.
Na zahtjev nadležnog tijela proizvođač je dužan dosta viti dokaze s obrazloženjem i tehničkim kriterijim a za 
spajanje tih interpolacijskih porodica, npr. u sljedećim slučajevima:
Spaja ju se najmanje dvije interpolacijske porodice:
(a) koje su bile razdvojene jer je prek oračen najv eći interpolaci jski raspon od 20 g/km CO2 (ako je mjereno 
vozilo M: 30 g/km);
(b) koje su bile razdv ojene zbog različitih nazivnih snaga motora istog fizičk og motora s unutar njim 
izga ranjem
(pri čemu je softver jedini razlog za razliku u snazi);
(c) koje su bile razdvojene jer su n/v omjer i tek malo izvan dopuštenog odstupanja od 8 %;
(d) koje su bile razdvojene, ali i dalje ispunjav aju kriterije porodice jedne interpolacijske porodice;
(e) koje su bile razdvojene jer se razlikuju po broju pogonskih osovina.
Različiti pretvarači elektr ične energije između utičnice za punjenje i pogonsk og REESS-a ne smatraj u se 
kriterijem u kontekstu porodice po korekcijsk om faktoru.
6.4. [rezer virano]
6.5. [rezer virano]
6.6. Ispitivanje tipa 4. (Određivanje emisi ja nastalih isparav anjem)
6.6.1. Ispitivanje tipa 4. prov odi se na svim vozilima sa spremnik om za benzin u skladu sa zahtjevima stavaka od 
6.6.2. do 6.6.4. i Prilogom C3.
Za razinu 1A
Ne primjenjuje se na jednogor ivna vozila.
6.6.2. Kad se ispituju u skladu s Prilogom C3. ovom Praviln iku, emisi je nastale ispara vanjem moraju biti manje od 
vrijednosti iz tablice 2.
Tablica 2.
Granična vrijednos t za ispitivanje emisije isparavanjem 
Masa emisije nastale isparav anjem (g/test)
2,0
6.6.3. Porodica po emisijama nastalim isparav anjem
6.6.3.1. Samo vozila koja su identična s obzirom na karakteristi ke navedene u podsta vcima (a), (d) i (e), tehnički 
ekvivalentna s obzirom na karakteristike naved ene u podsta vcima (b), (c) i slične ili, ako je primjenjivo , unutar 
zadanih dopušt enih odstupanja s obzirom na karakteri stike navedene u podstav cima (f) i (g) mogu biti dio iste 
porodice po emisijama nastalim isparavanjem:
(a) mat erijal i izrada sustava spremnika za gorivo;
(b) mat erijal crijeva za pare;HR Službeni list Europske unij e L 423/34 26.11.2021.  
(c) mat erijal voda za gorivo i tehniku priključivanja;
(d) susta v zabr tvljenih ili nezabr tvljenih spremnika za gorivo;
(e) posta vke sigur nosnog ventila za rasterećenje spremnika za gorivo (upuhivanje zraka i rasterećenje);
(f) radni kapacitet butana (BWC300) filtra s aktivnim ugljenom unutar raspona od 10 % od najviše vrijednosti 
(za filtre s aktivnim ugljenom s jednak om vrstom ugljena, količina ugljena mora biti unutar 10 % od 
količine za koju je utvrđen BWC300);
(g) susta v za upra vljanje pročišća vanjem (na primjer vrsta ventila, strategi ja za upra vljanje pročišća vanjem).
Proizvođač je dužan nadležnom tijelu dokazati tehničku ekvivalentnost podstavaka (b) i (c).
6.6.3.2. Ako vozilo ima najveći omjer kapaciteta spremnika za gorivo u odnosu na BWC300 u porodici, smatra se da to 
vozilo predstavlja najgor i mogući scenar ij za emitiranje emisija nastalih isparav anjem te se ono upotrebljava za 
ispitivanje. Vozilo se odabire uz prethodni dogov or s nadležnim tijelom.
6.6.3.3. Upotreba bilo kakvog inovativnog susta va umjera vanja, konfiguraci je ili hardvera povezanog sa susta vom za 
kontrolu emisija nastalih isparav anjem prebacuje model vozila u drugu porodicu.
6.6.4. Nadležno tijelo ne smije dodijel iti homolog aciju tipa ako dostavlj eni podaci nisu dovoljan dokaz da su emisi je 
nastale isparav anjem djelotv orno ograničene tijek om uobiča jene uporabe vozila.
6.7. Ispitivanje tipa 5. (opis ispitivanja izdržljivosti za provje ru trajn osti uređaja za kontrolu onečišćenja)
6.7.1. To se ispitivanje prov odi na svim vozilima navedenima u stavku 1. na koja se primjenjuje ispitivanje utvrđeno u 
stavku 6.3. Riječ je o ispitivanju starenjem do kraja planiranog radnog vijeka koji se vozi u skladu s programom 
opisanim u Prilogu C4. ovom Praviln iku na ispitnoj stazi, na cesti ili na dinamometr u s valjcima.
Za razinu 1A
Planirani radni vijek je 160 000 km.
Za razinu 1B
Planirani radni vijek je 80 000 km. Za vozila s obujmom motora (standardnim) koji nije veći od 0,660 litara, 
duljinom koja nije veća od 3,40 m, širinom koja nije veća od 1,48 m, visinom koja nije veća od 2,00 m, 
brojem sjedala koji nije veći od 3 (ne računajući vozača) i korisnim teretom koji nije veći od 350 kg planirani 
radni vijek je 60 000 km.
6.7.1.1. Vozila koja mogu raditi na benzin ili UNP ili PP ispituju se ispitivanjem tipa 5. samo u radu na benzin. U tom 
slučaju faktor pogoršanja koji se utvrdi za bezolov ni benzin vrijedi i za UNP ili PP.
6.7.1.2. Posebni zahtjevi za hibr idna vozila propisani su u Dodatku 4. Prilogu C4.
6.7.2. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz stavka 6.7.1., proizv ođač može izabrati da se kao altern ativa ispitivanju 
prema stavku 6.7.1. primij ene faktori pogoršanja iz tablice 3a ili tablice 3b (ovisno o tome koja je primjenjiva).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/35  
Tablica 3a
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
Multiplikativni faktori pogoršanja 
Kategor ija motoraZadani multiplikativni faktori pogoršanja
CO THC NMHC NO x HC + NO xČestična
tvar (PM)Broj čestica 
(PN)
S vanjskim izvorom 
paljenja1,5 1,3 1,3 1,6 — 1,0 1,0
S kompre sijskim 
paljenjemBudući da ne postoje zadani faktori pogoršanja za vozila s motorima s kompre sijskim 
paljenjem, proizvođači za utvrđivanje faktora pogoršanja primjenjuju postupke 
ispitivanja trajn osti cijelog vozila ili postupke ispitivanja trajnosti starenjem na 
ispitnom stolu.
Tablica 3b.
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1B. 
Aditivni faktor i pogoršanja 
Kategor ija motoraZadani aditivni faktori pogoršanja
CO NMHC NO x PM
Benzin i UNP 0,11 0,12 0,21 0,00
S kompre sijskim 
paljenjemBudući da ne postoje zadani faktori pogoršanja za vozila s motorima s kompre sijskim 
paljenjem, proizvođači za utvrđivanje faktora pogoršanja primjenjuju postupke 
ispitivanja trajnosti cijelog vozila.
6.7.3. Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Tehnička služba može na zahtjev proizvođača provesti ispitivanje tipa 1. prije završetka ispitivanja tipa 5. uz 
primjenu faktora pogoršanja iz prethodne tablice. Po završetku ispitivanja tipa 5. homologaci jsko tijelo može 
dopuniti homolog acijsk e rezultate zabilježene u Prilogu A2. ovom Pravilniku zamjenom faktora pogoršanja iz 
gore navedene tablice onima izmjerenima u ispitivanju tipa 5.
6.7.4. Fakt ori pogoršanja određuju se jednim od postupaka iz stavka 1.1. Priloga C4. (prema potrebi). Fakt ori se 
primjenjuju za utvrđivanje sukladnosti sa zahtjevima iz stavaka 6.3. i 8.2.
6.7.5. Porodica po trajn osti
Samo vozila čiji su parametr i motor a ili sustava za kontrolu onečišćenja jednaki ili unutar propisanih 
dopuštenih odstupanja u odnosu na vozilo na temelju kojeg je utvrđen faktor pogoršanja mogu biti dio iste 
porodice po trajnos ti:
(a) Za motor
i. omjer obujma cilindra motora i obujma svak og katalitičk og dijela i/ili filtra (od –10 % do +5 %);HR Službeni list Europske unij e L 423/36 26.11.2021.  
ii. razlika u obujmu motor a unutar ±15 % obujma ispitanog vozila ili ±820 cm3, ovisno koja je vrijednost 
manja;
iii. konfiguraci ja cilindara (broj, oblik , razmak između promjera i druge konfiguraci je);
iv.broj ventila, kontrola ventila i metoda pogona bregas te osovine;
v.vrsta goriva i sustav za dovod goriva;
vi. proces izgar anja;
(b) Za parametre susta va za kontrolu onečišćenja:
i. katalizatori i filtri čestica:
broj i raspored katalizatora, filtara i elemenata,
vrsta katalitičk og postupka (oks idacijski , trostr ukog djelova nja, odvajač NOx za siromašnu smjesu, 
SCR, katalizator NOx za siromašnu smjesu ili drugi) i karakteristike filtriranja,
udio plemenit og metala (jednak ili veći),
vrsta i omjer plemenit og metala (±15 %),
nosač (struktura i mat erijal),
gust oća saća;
ii. upuhivanje zraka:
s ili bez,
vrsta (pulsiranje zraka, zračne pumpe , drugo);
iii. EGR:
s ili bez,
vrsta (s hlađenjem ili bez hlađenja, aktivno ili pasivno upravljanje, visok otlačni/nisk otlačni/ 
kombinirani);
iv.ostale naprav e koje utječu na trajnost.
6.8. Ispitivanje ugrađenog dijagnostičk og susta va (OBD)
Ispitivanje se provodi na tipo vima vozila u skladu s tablicom A. Primjenjuje se ispitni postupak opisan u 
stavku 3. Priloga C5. ovom Praviln iku.
6.8.1. Porodica po OBD-u
6.8.1.1. Parametri za definiciju porodice po OBD-u
Porodica po OBD-u znači skupina u koju je proizvođač uvrstio vozila od kojih se zbog njiho ve konstr ukcije 
očekuje da imaju slične karakteri stike emisija ispušnih plinova i OBD-a. Svaki motor iz te porodice mora 
ispunjavati zahtjeve iz ovog Praviln ika.
Porodica po OBD-u može se definirati osno vnim konstr ukcijskim parametr ima koji su zajednički svim vozilima 
u porodici. U nekim slučaj evima može doći do međusobnog djelov anja među parametr ima. Ti se učinci moraju 
uzeti u obzir kako bi se osiguralo da se u istu porodicu po OBD-u uvrst e samo vozila sa sličnim 
karakteri stikama emisi ja ispušnih plino va.
6.8.1.2. U tu se svrhu može smatrati da vozila čiji su parametr i opisani u nastav ku jednaki pripadaj u istoj porodici po 
OBD-u.
Za motor:
(a) proces izgaranja (npr . vanjski izvor paljenja, kompr esijsko paljenje, dvotaktni, četverotaktni/rotaci jski);
(b) način napa janja motora gorivom (npr . centralno ili pojedinačno ubrizga vanje goriva); i
(c) vrsta goriva (npr. benzin, dizel, benzin/etanol za vozilo prilagodljiv o gorivu, dizel/biodizel za vozilo 
prilagodljiv o gorivu, PP/biometan, UNP , benzin/PP/biometan za dvogorivno vozilo , benzin/UNP za 
dvogorivno vozilo).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/37  
Za susta v za kontrolu emisija:
(a) vrsta katalizator a (npr . oksidacijski, trostr ukog djelovanja, grijani, SCR ili drugo);
(b) vrsta filtra čestica;
(c) upuhivanje sekundar nog zraka (tj. s upuhivanjem ili bez njega); i
(d) povrat ispušnih plino va (tj. s povratom ili bez njega).
Za dijelove i rad OBD-a:
metode OBD-ova funkcionalnog praćenja detekci ja neispravnosti i upozoravan ja vozača na neisprav nost.
6.8.2. Granične vrijednosti OBD-a
Granične vrijednosti OBD-a na koje se upućuje u Prilogu C5. utvrđene su u tablici 4A i tablici 4B.
Tablica 4A
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
Granične vrijednos ti OBD-a 
Referentna masa
(RM)
(kg)Masa ugljikova 
monoksi daMasa nemetanskih 
ugljikovodikaMasa dušik ovih 
oksidaMasa čestične 
tvar i(1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Razred PI CI PI CI PI CI CI PI
M — sve 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
N1 I RM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
II 1 305 < RM ≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12
III 1 760 < RM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
N2 — sve 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
PIVanjski izvor paljenja
CI Kompresijsk o paljenje
(1)Granične vrijednosti OBD-a za masu čestica za vanjski izvor paljenja primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim 
ubrizga vanjem.
Tablica 4B
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1B. 
Granične vrijednos ti OBD-a 
Referentna masa
(RM)
(kg)Masa ugljikova 
monoksi daMasa nemetanskih 
ugljikovodikaMasa dušik ovih 
oksidaMasa čestične 
tvar i1
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Razred G D G D G D G D
M — sve 4 060 — 320 — 300 — — —HR Službeni list Europske unij e L 423/38 26.11.2021.  
N1, N2 —* (1) GVW ≤ 1 700 4 060 — 320 — 300 — — —
— 1 700 < GVW ≤ 
3 5008 960 — 460 — 410 — — —
—* (2) sve 14 120 — 320 — 300 — — —
GBenzin, UNP
DDizel
(1)Osim vozila s obujmom motora (standardnim) koji nije veći od 0,660 litara, duljinom koja nije veća od 3,40 m, širinom koja nije veća 
od 1,48 m, visinom koja nije veća od 2,00 m, brojem sjedala koji nije veći od 3 (ne računajući vozača) i korisnim teret om koji nije veći 
od 350 kg.
(2)Vozila s obujmom motor a (standardnim) koji nije veći od 0,660 litara, duljinom koja nije veća od 3,40 m, širinom koja nije veća od 
1,48 m, visinom koja nije veća od 2,00 m, brojem sjedala koji nije veći od 3 (ne računaj ući vozača) i korisnim teret om koji nije veći od 
350 kg.
6.9. Vozila koja upotrebljava ju reag ens u susta vu za naknadnu obradu ispušnih plino va
6.9.1. Vozila koja upotrebljava ju reage ns u sustavu za naknadnu obradu ispušnih plino va moraju ispunjav ati zahtjeve 
iz Dodatka 6. ovom Pravilniku.
6.9.2. Defi nicija porodice po susta vu za naknadnu obradu ispušnih plino va s reage nsom (ER)
Samo vozila koja su identična s obzirom na sljedeće karakteri stike mogu biti dio iste porodice po ER-u:
(a) brizga ljka za doda vanje reage nsa (princip rada i konstr ukci ja);
(b) mjest o brizgalj ke za dodavanje reagensa;
(c) strateg ija detekci je (razine doziranja i kvalite te reagensa ili razine reage nsa i praćenja emisi ja NOx);
(d) način upozora vanja: poruke, slijed ovi aktiviranja lampi ca i slijed ovi zvučnih indikator a, ako ih ima;
(e) mogućnost prinude;
(f) senzor NOx (primjena opcije iz stavka 6. Dodatka 6.) ili senzor kvalitet e reagensa (primjena opcije iz 
stavaka 4. i 5. Dodatka 6.).
Proizvođač i homologaci jsko tijelo dogo varaj u se o modelu vozila reprezentativnom za porodicu po ER-u.
7. PREINAKE I PROŠIRENJE HOMOLOGA CIJE
7.1. Homologaci jsko tijelo koje je homologiralo taj tip vozila mora se obavi jestiti o svak oj preinaci tipa vozila. 
Homologaci jsko tijelo tada može:
7.1.1. smatrati da su učinjene preinake unutar porodice obuhvaćene homolog acijom ili da vjerojatno neće imati 
znatan štetan učinak na vrijednosti CO 2 i potrošnju goriva ili elektr ične energi je i da je izvorna homologaci ja i 
dalje valjana za preinačeni tip vozila; ili
7.1.2. zatražiti dodatno ispitno izvješće od tehničk e službe odgov orne za proved bu ispitivanja.
7.2. Potvrđivanje ili odbi janje homologaci je s naved enim preinakama dosta vlja se, u skladu s postupk om iz 
stavka 5.3., strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Praviln ik.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/39  
7.3. Homologaci jsko tijelo koje izda proširenje homolog acije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome 
dužno obav ijestiti ostale ugov orne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Praviln ik izjav om u 
skladu s predlošk om iz Priloga A2. ovom Praviln iku.
7.4. Proširenja za emisije iz ispušne cijevi (ispitivanje tipa 1.) i OBFCM
7.4.1. Homologaci ja se prošir uje na vozila bez dodatnog ispitivanja ako vozila ispunjavanju kriterije iz stavka 3.0.1. 
podstavaka (a) i (c).
Uz prethodno navedene kriterije, ako se promije ni vozilo High i/ili vozilo Low interpolacijsk e porodice, ispituju 
se nova vozila High i/ili Low, a emisi je CO 2 ispitanih vozila dobivenih u koraku 9 iz tablice A7/1 u Prilogu B7. i 
koraku 8 iz tablice A8/5 u Prilogu B8. ne smiju biti veće od vrijednosti emisi ja CO 2 na prav cu koji prolazi kroz 
vrijednosti CO2 originalnih vozila Low i High povučenom na temelju ciklusne energije i odgo varajuće ciklusne 
potrošnje energi je ispitanog vozila.
Izmjerene kriterijske emisije mora ju biti u skladu s graničnim vrijednostima iz stavka 6.3.10.
Točnost OBFCM-a izračuna va se za svak o ispitivanje tipa 1. provedeno radi proširenja i mora ispunjavat i 
kriterije utvrđene u stavku 4.2. Dodatka 5.
7.4.1.1. Ako je homologaci ja dodij eljena samo za vozilo High, prošir uje se samo u jednom od sljedeća tri slučaja:
(a) da bi obuhvatila dodatna vozila koja ispunjava ju kriterije iz stavka 3.0.1. podsta vaka (a) i (c) s ciklusnom 
energi jom manjom od one vozila High;
(b) da bi se dobila nova interpolacijska porodica na temelju ispitivanja vozila Low (po mogućnosti koristeći 
vozilo High ispitano za izvornu homologaci ju). U tom slučaju sva vozila obuhvaćena proširenjem mora ju 
ispunjav ati kriterije iz stavka 3.0.1. podsta vaka (a), (b) i (c);
(c) da bi se dobila nova interpolacijska porodica na temelju preimenovanja vozila High u vozilo Low i 
ispitivanja vozila High (po mogućnosti koristeći vozilo High ispitano za izvornu homolog aciju). U tom 
slučaj u sva vozila obuhvaćena proširenjem mora ju ispunjavat i kriterije iz stavka 3.0.1. podstavaka (a), (b) i 
(c).
7.4.2. Vozila sa sustavima s periodičnom regeneraci jom
Za ispitivanja radi određivanja Ki koja se provode na temelju Dodatka 1. Prilogu B6. homologaci ja se prošir uje 
na vozila ako ispunjava ju kriterije iz stavka 6.3.5.
7.5. Proširenja za emisije nastale isparav anjem (ispitivanje tipa 4.)
7.5.1. Za ispitivanja proved ena u skladu s Prilogom C3. homologaci ja se prošir uje na vozila koja pripadaj u 
homologiranoj porodici po emisi jama nastalim isparav anjem, kako je definirana u stavku 6.6.3.
7.6. Proširenja s obzirom na trajnost uređaj a za kontrolu onečišćenja (ispitivanje tipa 5.)
7.6.1. Za ispitivanja provedena u skladu s Prilogom C4 faktori pogoršanja se prošir uju na različita vozila i različite 
tipove vozila ako vrijede oba uvjeta u nastav ku:
(a) vozila pripadaju istoj porodici po trajnosti, kako je definiran a u stavku 6.7.5.;
(b) primjenjuje se faktor pogoršanja (DF) za najg ori scenar ij dobiven u porodici po trajnosti. Ako proširenje 
treba obuhvatiti vozila s ciklusnom potrošnjom energije većom od vozila za koje su utvrđeni faktori 
pogoršanja, utvrđuje se faktor pogoršanja za najgor i scenar ij na teme lju vozila s najv išom temperaturom 
na ulaznom otvoru susta va za kontrolu onečišćenja izmjerenom u skladu sa stavk om 7.6.2.HR Službeni list Europske unij e L 423/40 26.11.2021.  
7.6.2. Tempe ratura na ulaznom otvoru sustava za kontrolu onečišćenja mora biti manja od temperature vozila 
ispitanog za utvrđivanje DF-a + 50 °C. Prov jerava se u sljedećim stabiliziranim uvjetima. Vozilo koje ispunjava 
zahtjeve iz stavka 1.2. Priloga C4. za proširenu porodicu po trajnos ti dovodi se na najveću brzinu vozila 
umanjenu za 10 km/h ili na 120 km/h, ovisno koja je brzina manja, i održava na toj stalnoj brzini najmanje 15 
minuta s postavk om opterećenja ispitivanja tipa 1. U bilo kojem trenutku tijek om tog razdoblja temperatura na 
ulazu katalizatora mjer i se kontinuirano najmanje 2 minute dok se vozilo održa va na toj stalnoj brzini pa se 
prosječna vrijednost temperature uzima kao reprezentativna vrijednost.
7.7. Proširenje za OBD
Za OBD se homologaci ja može prošir iti na vozila koja pripadaju homologiranoj porodici po OBD-u, kako je 
definirana u stavku 6.8.1.
8. SUKL ADNOST PROIZV ODNJE
8.1. Svak o vozilo proizvedeno prema homologa ciji na temelju ovog Pravilnika mora biti sukladno s homologiranim 
tipom vozila. Postupci za provjer u sukladnosti proizvod nje moraju biti u skladu s postupcima iz Dodatka 1. 
Sporazumu iz 1958. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev .3) i ispunjav ati zahtjeve u nastav ku.
8.1.1. Proizvođač je dužan prov odit odgo varajuće mjere i dokumentirane planove kontrola te u intervalima 
utvrđenima u ovom Praviln iku provoditi potrebne provjere kontinuirane sukladnosti s homologiranim tipom. 
Proizvođač je dužan za te mjere i dokumentirane planove kontrola dobiti odobrenje od nadležnog tijela. 
Nadležno tijelo provodi kontrole u određenim inter valima. Te kontrole mjera za sukladnost proizv odnje i 
kontinuiranu provje ru obuhvaćaju proizv odne i ispitne pogone. Prema potrebi nadležno tijelo može tražiti 
prov ođenje dodatnih ispitivanja.
8.1.2. Proizvođač provjera va sukladnost proizv odnje prov ođenjem odgovara jućih ispitivanja u skladu s tablicom 8/1 i 
tablicom 8/2 te zahtjevima za OBD, ako je primjenjivo u skladu s tablicom A iz stavka 6. Ako je primjenjivo i 
ako je potrebno u skladu s tablicom A, proizvođač određuje i prijavljuje točnost OBFCM-a u skladu s 
Dodatk om 5.
Konkretni postupci za provjer u sukladnosti proizvodnje utvrđeni su u stavcima od 8.2. do 8.4. i u dodacima 1. i 4.
Tablica 8/1
Tip 1. Zahtjevi primjenjiv og ispitivanja tipa 1. radi provjere sukladnost i proizv odnje za različite tipo ve vozila 
Tip vozila Kriterijske emisije Emisije CO2Učink ovitost potrošnje 
gorivaPotrošnja elektr ične 
energij e
Potpuno MUI vozilo razina 1A i razina 1B razina 1A razina 1B nije primjenjivo
NOVC-HEV razina 1A i razina 1B razina 1A razina 1B nije primjenjivo
OVC-HEV razina 1A i razina 1B:
CD (1)i CSrazina 1A: samo CS razina 1B: samo CS razina 1A i razina 1B:
samo CD za obje
PEV nije primjenjivo nije primjenjivo nije primjenjivo razina 1A i razina 1B
NOVC-FCHV nije primjenjivo nije primjenjivo izuzeto nije primjenjivo
OVC-FCHV nije primjenjivo nije primjenjivo izuzeto izuzeto
(1)Samo ako se tijek om valjanog ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon radi provjere sukladnosti proizvodnj e pokrene motor s unutar njim 
izgaranjemHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/41  
Tablica 8/2
Tip 4. Zahtjevi primjenjiv og ispitivanja tipa 4. radi provjere sukladnosti proizv odnje za različite tipo ve 
vozila 
Tip vozila Emisije nastale isparavanjem
ICE razina 1A(1)
razina 1B(2)
NOVC-HEV razina 1A(1)
razina 1B(2)
OVC-HEV razina 1A(1)
razina 1B(2)
PEV nije primjenjivo
NOVC-FC HV nije primjenjivo
OVC-FC HV nije primjenjivo
(1)Samo za vozila na benzin, pri čemu su izuzeta jednogor ivna vozilo na plin.
(2)Samo za vozila na benzin.
8.1.3. Porodica po sukladnosti proizv odnje
Proizvođač smije podijeliti porodicu po sukladnosti proizvodnje u manje porodice po sukladnosti proizv odnje.
Ako se vozilo proizvodi u više različitih proizvod nih pogona, za svaki se pogon stvaraju različit e porodice po 
sukladnosti proizvod nje. Interp olacij ska porodica može biti predsta vljena u jednoj ili više porodica po 
sukladnosti proizvod nje.
Za razinu 1A
Proizvođač može zatražiti spajanje tih porodica po sukladnosti proizvod nje. Nadležno tijelo procjenjuje 
opravdanost takvo g spajanja na temelju dokaza koje mu proizvođač dostavi.
Za razinu 1B
Na zahtjev proizv ođača mogu se spojiti porodice po sukladnosti proizvodnje iz različitih proizvod nih pogona. 
Za ispitivanje tipa 1. to je dopušt eno samo ako je planirana godišnja proizvod nja svak og pogona manja od 
1 000 primjeraka.
8.1.3.1. Porodica po sukladnosti proizv odnje za ispitivanje tipa 1.
Za potrebe provjere sukladnosti proizvodnje koju obavlja proizvođ ač ispitivanjem tipa 1., uključujući, prema 
potrebi, utvrđivanje točnosti OBFCM-a, porodica znači porodica po sukladnosti proizv odnje kako je definirana 
u stav cima 8.1.3.1.1. i 8.1.3.1.2.
8.1.3.1.1. Za interpolacijsk e porodice opisane u stavku 6.3.2. s planiranom proizvodnjom većom od 1 000 vozila u 12 
mjeseci porodica po sukladnosti proizv odnje za ispitivanje tipa 1. jednaka je interpolacijsk oj porodici.
8.1.3.1.2. Za interpolacijske porodice opisane u stavku 6.3.2. s planiranom proizv odnjom koja nije veća od 1 000 vozila 
u 12 mjeseci dopušt eno je u istu porodicu po sukladnosti proizvodnje uključiti druge interpolacijske porodice 
do kombinirane najv eće proizv odnje od 5 000 vozila u 12 mjeseci. Na zahtjev nadležnog tijela proizvođač je 
dužan dostaviti dokaze s obrazloženjem i tehničkim kriterijima za spajanje tih interpolacijskih porodica kako 
bi se osiguralo da su te porodice vrlo slične, npr. u sljedećim slučajevima:
(a) spajaju se interpolacijsk e porodice koje su bile razdvojene jer je prek oračen najveći interpolacijski raspon 
od 30 g/km CO 2;
(b) interpolacijsk e porodice bile su razdv ojene jer isti motor s unutar njim izgar anjem ima različit e nazivne 
snag e motor a;HR Službeni list Europske unij e L 423/42 26.11.2021.  
(c) interpolacijsk e porodice bile su razdvojene jer su n/v omjer i tek malo izvan dopušt enog odstupanja od 8 %;
(d) interpolacijsk e porodice bile su razdvojene, ali i dalje ispunjava ju kriterije porodice jedne interpolacijske 
porodice.
8.1.3.2. Porodica po sukladnosti proizv odnje za ispitivanje tipa 4.
Za potrebe provjere sukladnosti proizv odnje koju obav lja proizvođ ač ispitivanjem tipa 4., porodica znači 
porodica po sukladnosti proizvodnje, koja je jednaka porodici po emisi jama nastalim isparav anjem, kako je 
opisana u stavku 6.6.3.
8.1.3.3. Porodica po sukladnosti proizv odnje za OBD
Za potrebe provj ere sukladnosti proizvodnje koju obav lja proizv ođač provje rom OBD-a, uključujući, porodica 
znači porodica po sukladnosti proizvodnje, koja je jednaka porodici po OBD-u, kako je opisana u stavku 6.8.1.
8.1.4. Učestalost ispitivanja za ispitivanje tipa 1.
8.1.4.1. Za razinu 1A
Učestalost provjere proizv oda ispitivanjem tipa 1. koju obavlja proizv ođač temelji se na metodologi ji procjene 
rizika u skladu s međunarodnom normom ISO 31000:2018, Uprav ljanje rizicima – Načela i smjer nice, i mora 
biti najmanje jedna provj era po porodici po sukladnosti proizvodnje svakih 12 mjeseci.
Za razinu 1B
Učestalost provj ere proizv oda ispitivanjem tipa 1. koju obavlja proizvođač mora biti najmanje jedna provje ra 
po porodici po sukladnosti proizvodnje svakih 12 mjeseci.
8.1.4.2. Ako je broj proizvedenih vozila neke porodice po sukladnosti proizv odnje veći od 7 500 vozila u 12 mjeseci, 
najmanja učestalost provje re po porodici po sukladnosti proizvodnje određuje se podjelom planirane 
proizvodnje u 12 mjeseci s 5 000 i zaokr uživanjem broja na najbliži cijeli broj.
8.1.4.3. Za razinu 1A
Ako je broj proizvedenih vozila neke porodice po sukladnosti proizvodnje veći od 17 500 vozila u 12 mjeseci, 
učestalost provjere po porodici po sukladnosti proizv odnje je najmanje jedna provje ra svaka 3 mjeseca.
Za razinu 1B
Ako je broj proizvedenih vozila neke porodice po sukladnosti proizv odnje veći od 5 000 vozila mjesečno, 
učestalost provjere po porodici po sukladnosti proizv odnje je najmanje jedna provje ra mjesečno.
8.1.4.4. Provjere proizvod a moraju biti ravn omjer no raspoređene tijek om 12 mjeseci ili, ako je razdoblje proizvod nje 
kraće od 12 mjeseci, tijek om tog razdoblja. Odluka o posljednjoj provje ri proizv oda mora biti donesena u 
roku od 12 mjeseci, osim ako proizvođač može dokazati da je nužno produljenje, koje ne smije biti dulje od 1 
mjeseca.
8.1.4.5. Proizvođač je dužan mjesečno pratiti planiranu proizv odnju porodice po sukladnosti proizv odnje tijek om 12 
mjeseci i obav ještavati nadležno tijelo ako se zbog bilo kakve promjene planirane proizv odnje promije ni ili 
veličina porodice po sukladnosti proizvod nje ili učestalost ispitivanja tipa 1.
8.1.5. Učestalost ispitivanja za ispitivanje tipa 4.
Jednom godišnje iz porodice opisane u stavku 8.1.3.2. nasumično se uzima vozilo pa se ispituje u tri ispitivanja 
opisana u Dodatku 4.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/43  
8.1.6. Kontrole nadležnog tijela
Nadležno tijelo u svim slučajevima prov odi kontrole proizvođačevih mjera i dokumentiranih planova kontrola 
u proizv ođačevim prostori ma s najmanjom učestalošću od jedne kontrole svakih 12 mjeseci.
Ako se upotreblja va interpolacijska metod a, nadležno tijelo može provesti provje ru interpolacijsk og izračuna ili 
zatražiti da se takva provjera proved e.
Ako nadležno tijelo nije zadov oljno s rezultatima kontrole, proizvedena vozila se izrav no fizički ispituju, kako 
je opisano u stav cima od 8.2. do 8.4., radi provj ere sukladnosti proizv odnje vozila.
Samo za razinu 1A
Proizvođačeve mjere i dokumentirani planovi kontrola temelje se na metod ologiji procjene rizika u skladu s 
međunarodnom normom ISO 31000:2018, Uprav ljanje rizicima – Načela i smjer nice.
8.1.7. Provjere nadležnog tijela fizičkim ispitivanjima
Za razinu 1A
Uobičajena učestalost kojom nadležno tijelo prov odi provjere fizičkim ispitivanjem teme lji se na rezultatima 
postupka kontrole proizvođ ača s obzirom na metodologiju procjene rizika, pri čemu je u svim slučaje vima 
najmanja učestalost jedno ispitivanje radi provj ere svake 3 godine. Nadležno tijelo prov odi ova fizička 
ispitivanja emisi ja na vozilima iz serijske proizvodnje, kako je opisano u točkama od 8.2. do 8.4.
Ako fizička ispitivanja provodi proizv ođač, nadležno tijelo svjedoči ispitivanjima u proizv ođaču pogonu.
Za razinu 1B
Uobičajena učestalost kojom nadležno tijelo prov odi provj ere fizičkim ispitivanjem je najmanje jedno 
ispitivanje radi provje re svake 3 godine. Nadležno tijelo prov odi ova fizička ispitivanja emisija na vozilima iz 
serijske proizvodnje, kako je opisano u točkama od 8.2. do 8.4.
Ako fizička ispitivanja provodi proizv ođač, nadležno tijelo svjedoči ispitivanjima u proizv ođaču pogonu.
8.1.8. Izvješćivanje
Nadležno tijelo izvješćuje o rezultatima svih kontrola i fizičkih ispitivanja provede nih radi provje re sukladnosti 
proizvođača i čuva ih najmanj e 10 godina. Ta bi izvješća trebala biti raspoloživa ostalim nadležnim tijeli ma.
8.1.9. Nesukladnost
Ako se utvrdi nesukladnost, primjenjuje se članak 4. Sporazuma iz 1958.
8.2. Provjera sukladnosti za ispitivanje tipa 1.
8.2.1. Ispitivanje tipa 1. prov odi se na najmanj e tri vozila iz serijske proizv odnje koja su valjani člano vi porodice po 
sukladnosti proizvod nje, kako je opisana u stavku 8.1.3.1.
8.2.2. Vozila se nasumično odabir u iz porodice po sukladnosti proizv odnje. Proizvođ ač ne smije poduzeti nikakve 
prilagodbe na odabranim vozilima.
Ako su vozila u porodici po sukladnosti sasta vljena u različitim proizv odnim pogonima, na zahtjev nadležnog 
tijela proizvođ ač je dužan prilagoditi odabir vozila tako da budu iz različitih proizv odnih pogona, pri čemu se 
ne dovodi u pitanje načelo nasumičnog odabira u pojedinačnom proizvod nom pogonu.HR Službeni list Europske unij e L 423/44 26.11.2021.  
Ako su u porodici po sukladnosti vozila iz različitih interpolacijskih porodica, na zahtjev nadležnog tijela 
proizvođač je dužan prilagoditi odabir vozila tako da budu iz različitih interpolacijskih porodica, pri čemu se 
ne dovodi u pitanje načelo nasumičnog odabira u pojedinačnoj interpol acijskoj porodici.
8.2.3. Postupak ispitivanja tipa 1.
8.2.3.1. Ako je primjenjivo , u skladu s tablicom 8/1, provjera kriterijskih emisi ja, emisi ja CO 2, učink ovitosti potrošnje 
goriva i potrošnje elektr ične energije prov odi se u skladu s posebnim zahtjevima i postupcima iz Dodatka 1. 
Ako je primjenjivo i ako je potrebno, proizv ođač određuje i prijavljuje točnost OBFCM-a u skladu s 
Dodatk om 5.
8.2.3.2. Statistički postupak za izračuna vanje ispitnih kriterija i donošenje odluke o prolazu ili neuspjehu opisan je u 
Dodatku 2. i na dijagramu toka na slici 8/1.
Ako je primjenjivo, u skladu s tablicom 8/1, smatra se da proizv odnja porodice po sukladnosti nije sukladna 
kad se na teme lju ispitnih kriterija iz Dodatka 2. donese odluka o neuspjehu za najmanje jednu kriterijsku 
emisiju, emisiju CO 2, učink ovitost potrošnje goriva ili potrošnju elektr ične energije.
Ako je primjenjivo , u skladu s tablicom 8/1, smatra se da je proizv odnja porodice po sukladnosti sukladna kad 
se na temelju ispitnih kriterija iz Dodatka 2. donese odluka o prolazu za sve kriterijske emisi je, emisi je CO2, 
učink ovitost potrošnje goriva ili potrošnju elektr ične energije.
Ako je primjenjivo , u skladu s tablicom 8/1, kad se donese odluka o prolazu za jednu kriterijsku emisiju, ta se 
odluka ne smije promije niti na temelju dodatnih ispitivanja koja se prov ode radi odluke o drugim kriterijskim 
emisijama, emisijama CO 2, učink ovitosti potrošnje goriva ili potrošnji elektr ične energi je.
Ako je primjenjivo , u skladu s tablicom 8/1, ako se odluka o prolazu ne donese za sve kriterijske emisi je, emisije 
CO 2, učink ovitost potrošnje goriva ili potrošnju elektr ične energije, uzorku se doda je drugo vozilo odabirom u 
skladu sa stavk om 8.2.2. i prov ođenjem ispitivanja tipa 1. Statistički postupak iz Dodatka 2. se ponavlja sve dok 
se ne donese odluka o prolazu za sve kriterijske emisije, emisi je CO2, učink ovitost potrošnje goriva ili potrošnju 
elektr ične energije.
Najveća veličina uzorka je:
Za razinu 1A: 16 vozila
Za razinu 1B: 32 vozila za kriterijske emisije, 11 za učink ovitost potrošnje goriva i potrošnju elektr ične energijeHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/45  
Slika 8/1
Dijag ram toka za pos tupak ispitivanja tipa 1. radi ispitivanja sukladnosti proizv odnje
8.2.4. Fakt ori uhoda vanja
8.2.4.1. Za razinu 1A
Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela vozilo porodice po sukladnosti proizvodnje može 
proći postupak ispitnog uhodavan ja da bi se utvrdili izvedeni faktori uhodavanja za kriterijske emisije, emisi je 
CO 2 i/ili potrošnju elektr ične energi je u skladu s ispitnim postupk om iz Dodatka 3.
Za razinu 1B
Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela vozilo porodice po sukladnosti proizvodnje može 
proći postupak ispitnog uhodavan ja da bi se utvrdili izvedeni faktori uhodavanja za učink ovitost potrošnje 
goriva i/ili potrošnju elektr ične energije u skladu s ispitnim postupk om iz Dodatka 3.
8.2.4.2. Za primjenu izvedenih faktora uhodavanja brojač kilometara ispitnog vozila porodice po sukladnosti 
proizvodnje Dj je po mogućnosti blizu –10 km kilometraže na početku 1. ispitivanja i na +10 km kilometraže 
na početku 2. ispitivanja na vozilu u ispitivanju radi uhodavanja Di prije uhoda vanja.HR Službeni list Europske unij e L 423/46 26.11.2021.  
8.2.4.3. Za razinu 1A
Proizvođač može odabrati da se za emisi je CO 2 u g/km dodij eli zadani faktor uhodavan ja od 0,98 ako 
vrijednost brojača kilometara na početku ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvod nje nije veća od 80 km. 
Ako se primjenjuje zadani faktor uhodavanja za emisije CO2, za kriterijske emisije i potrošnju elektr ične 
energije ne primjenjuju se faktori uhodavanja.
Za razinu 1B
Proizvođač može odabrati da se za učink ovitost potrošnje goriva, u km/l dodij eli zadani faktor uhodavanja od 
1,02 ako vrijednost brojača kilometara na početku ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje nije veća 
od 80 km. Ako se primjenjuje zadani faktor uhodavan ja za učink ovitost potrošnje goriva, za potrošnju 
elektr ične energije ne primjenjuju se faktori uhodavanja.
8.2.4.4. Fakt or uhodavanja se primjenjuje na rezultat ispitivanja radi provjere sukladnosti proizvodnje koji se 
izračunava u skladu s korak om 4c iz tablice A7/1 u Prilogu B7. ili korak om 4c iz tablice A8/5 u Prilogu B8.
8.2.4.5. Korekcij a za ispitnu ćeliju
Samo za razinu 1B
Ako se opazi jasna tehnička razlika, dopušte no je primij eniti korekcij u za ispitnu ćeliju između ispitne opreme 
upotr ijebljene radi homologaci je i ispitne opreme upotr ijebljen e radi sukladnosti proizvod nje. Korekcij a za 
ispitnu ćeliju bilježi se u ispitnom izvješću.
8.2.5. Ispitno gorivo
8.2.5.1. U ispitivanju tipa 4. upotrebljava se referen tno gorivo u skladu sa specifikacijama iz stavka 7. Priloga B3.
Za razinu 1A
Sva preostala ispitivanja prov ode se s komercij alnim gorivom. Međutim, na proizvođ ačev zahtjev u ispitivanju 
tipa 1. mogu se upotr ijebiti referentna goriva u skladu sa specifi kaci jama iz Priloga B3.
Za razinu 1B
Sva preostala ispitivanja provode se s referentnim gorivima u skladu sa specifikacijama iz Priloga B3 za 
ispitivanje tipa 1. Međutim, na proizvođ ačev zahtjev mogu se upotr ijebiti komercij alna goriva za akumulaci ju 
kilometara radi uhodavanja iz stavka 1.7. Dodatka 3.
8.2.5.2. Ispitivanja za provjer u sukladnosti proizvodnje vozila s pogonom na UNP ili PP/biometan mogu se provesti 
koristeći komercij alno gorivo čiji se omjer C3/C4 nalazi između referentnih goriva u slučaju UNP -a ili jednog 
od goriva visoke ili niske ogrjevne vrijednosti u slučaj u PP-a/biometana. U tom se slučaju nadležnom tijelu 
dostavlja analiza goriva.
8.2.6. Kriteriji za valjanost dopuštenih odstupanja od dijagrama brzine i indeksa dijagrama vožnje u ispitivanju tipa 1. 
radi provjere sukladnosti proizvodnje
Dopuštena odstupanja od dijagrama brzine i indeksi dijagrama vožnje moraju ispunjavat i kriterije utvrđene u 
stavku 2.6.8.3. Priloga B6.
8.3. Provjera sukladnosti za ispitivanje tipa 4.
8.3.1. Proizvodnj a se smatra sukladnom ako vozilo odabrano i ispitano u skladu sa stavk om 8.1.5. ispunjava zahtjeve 
svih tih ispitivanja.
8.3.2. Ako ispitano vozilo ne ispunjava zahtjeve iz stavka 8.3.1., iz iste se porodice bez odgode uzima dodatni 
nasumično odabrani uzorak od četir i vozila koja se ispituju ispitivanjima opisanima u Dodatku 4.
Proizvodnj a se smatra sukladnom ako najmanje tri od tih vozila ispune zahtjeve u roku od 6 mjeseci od 
početnog neuspješnog ispitivanja.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/47  
8.3.3. Ako ispitana vozila ne ispunjava ju zahtjeve iz stavka 8.3.2., iz iste se porodice bez odgode uzima dodatni 
nasumično odabrani uzorak koji se ispituje ispitivanjima opisanima u Prilog C3.
Ako ispitano vozilo ne ispunjav a zahtjeve iz Priloga C3., iz iste se porodice bez odgode uzima dodatni 
nasumično odabrani uzorak od četir i vozila koja se također ispituju ispitivanjima opisanima u Prilogu C3.
Na zahtjev proizvođača u ispitivanjima radi provje re sukladnosti proizvod nje opisanima u Prilogu C3 može se 
primijeniti faktor propusnosti (PF) izveden tijek om homolog acije ili dodijeljeni faktor propusnosti (APF).
Proizvodnj a se smatra sukladnom ako najmanje tri od tih vozila ispune zahtjeve u roku od 24 mjeseca od 
početnog neuspješnog ispitivanja.
8.3.3.1. U ispitivanjima radi provjere sukladnosti proizvodnje opisanima u Prilogu C3 koja se prov ode na vozilu s 
kilometražom manjom od 20 000 km mora se koristiti filtar ostaren u skladu sa stavk om 5.1. Priloga C3. To 
može biti originalni filtar iz ispitnog vozila ili drugi filtar jednakih specifi kaci ja. Na zahtjev proizvođ ača u tim 
se ispitivanjima može primij eniti faktor propusnosti (PF), kako je definiran u stavku 5.2. Priloga C3, koji je 
izveden tijek om homolog acije za porodicu po emisijama nastalim isparav anjem, ili dodij eljeni faktor 
propusnosti (APF), koji je također definiran u stavku 5.2. Priloga C3.
8.3.3.2. Na zahtjev proizv ođača ispitivanja radi provj ere sukladnosti proizvod nje opisana u Prilogu C3 mogu se provesti 
na vozilu s kilometražom od najmanje 20 000 km do najv iše 30 000 km, pri čemu na vozilu ne smije biti 
nikakvih preinaka osim onih opisanih u ispitnom postupku. Kad se ispitivanje prov odi na vozilu s 
kilometražom od 20 000 km do 30 000 km, ne mora se provesti starenje filtra niti primij eniti faktor 
propusnosti ni dodij eljeni faktor propusnosti.
Neovisn o o kilometraži vozila, izvori emisija koji ne potječu iz goriva (npr. boje, ljepila, plastike, vodovi za 
gorivo/par e, gume i druge gumene ili polimerske kompone nte) mogu se ukloniti u skladu sa stavk om 6.1. 
Priloga C3.
8.4. Provjera sukladnosti vozila za ugrađeni dijagnostički sustav (OBD)
8.4.1. kad homolog acijsk o tijelo utvrdi da kvaliteta proizv odnje možda nije zadov oljavajuća, iz porodice se 
nasumično odabire jedno vozilo i podvrg ava ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. Prilogu C5.
8.4.2. Proizvodnj a se smatra sukladnom ako to vozilo ispunjava zahtjeve ispitivanja opisanih u Dodatku 1. 
Prilogu C5.
8.4.3. Ako ispitano vozilo ne ispunjav a zahtjeve iz stavka 8.4.1., iz iste se porodice uzima dodatni nasumično 
odabrani uzorak koji se sastoji od četir i vozila koja se također ispituju ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. 
Prilogu C5. Ispitivanja se mogu provesti na vozilima bez preinaka koja su prešla najviše 15 000 km.
8.4.4. Proizvodnj a se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila ispunjav aju zahtjeve ispitivanja opisanih u 
Dodatku 1. Prilogu C5.
9. SANK CIJE ZA NESUKL ADNOST PROIZV ODNJE
9.1. Homologaci ja koja je dodijeljena s obzirom na tip vozila u skladu s ovim Pravi lnikom može se povući ako nisu 
ispunjeni zahtjevi iz stavka 8.1. ili ako neko od odabranih vozila ne uspi je proći na ispitivanjima propisanima u 
stavku 8.1.2.HR Službeni list Europske unij e L 423/48 26.11.2021.  
9.2. Ako ugov orna stranka Sporazuma iz 1958. koja primjenjuje ovaj Praviln ik povuče homolog aciju koju je 
prethodno dodijelila, dužna je o tom e odmah obav ijest iti ostale ugov orne strank e koje primjenjuju ovaj 
Praviln ik izjav om u skladu s predlošk om iz Priloga A2. ovom Pravi lniku.
10. TRAJNO OBUST AVLJENA PROIZV ODNJA
Ako nosit elj homologaci je potpuno obustavi proizvod nju tipa vozila homologiranog na teme lju ovog 
Praviln ika, dužan je o tome obavi jestiti homolog acijsk o tijelo koje je dodijelilo homologaci ju. Nak on što primi 
odgovara juću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavi jestiti ostale ugov orne stranke Sporazuma iz 1958. koje 
primjenjuju ovaj Praviln ik izjav om u skladu s predlošk om iz Priloga A2 ovom Praviln iku.
11. UVODNE ODREDBE
11.1. Ugov orne stranke koje primjenjuju ovaj Praviln ik ne smiju dodjeljivati homologaci je na teme lju ovog Pravilnika 
do datuma osam mjeseci nakon njego va stupanja na snagu.
12. PRIJEL AZNE ODREDBE
12.1. Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 01 ovog Praviln ika i odstupajući od obveza ugov ornih 
stranaka, nijedn a ugov orna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik i koja također primjenjuje niz izmjena 08 
Praviln ika UN-a br. 83 ili novi ji ne smije odbi jati prihvatiti homologaci je tipa na temelju ovog Pravilnika uz 
koje nije homolog acija na teme lju niza izmjena 08 Praviln ika UN-a br. 83 ili novijeg niza izmjena tog 
pravilnika.
12.2. Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Samo za homolog acije razine 1A do 1. rujna 2022 . u slučaju vozila kategorije M i vozila kategorije N1 razreda I 
te do 1. rujna 2023 . u slučaju vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kategor ije N2 ugov orne stranke mogu 
prihvaćati homologaci je na temelju zakonodavstva EU-a kao dokaz sukladnosti s odredbama ovog Pravilnika u 
skladu s podsta vcima od (a) do (d):
(a) homolog acijska tijela prihvaćaju ispitivanja tipa 1./I. provedena u skladu s Prilogom 4.a nizu izmjena 07 
Pravilnika UN-a br. 83 prije 1. rujna 2017 .u slučaju vozila kate gorije M i vozila kategor ije N1 razreda I te 
prije 1. rujna 2018 . u slučaju vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kate gorije N2 za potrebe dobivanja 
dotra jalih ili neispravnih sasta vnih dijelova u svrhu simuliranja neispravnosti za ocjenjivanje sukladnosti sa 
zahtjevima iz Priloga C5. ovom Pravilniku;
(b) kad je riječ o vozilima iz interpolacijske porodice po WLTP-u koja ispunjav aju propise o proširenju iz 
stavka 2. Priloga 13. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 83, homologaci jska tijela prihvaćaju postupke 
provedene u skladu s odjeljk om 3. Priloga 13. nizu izmjena 07 Pravi lnika UN-a br. 83 prije 1. rujna 2017 . 
u slučaju vozila kate gorije M i vozila kategor ije N1 razreda I te prije 1. rujna 2018 . u slučaju vozila 
kategor ije N1 razreda II i III i vozila kate gorije N2 za potrebe ispunjavanja zahtjeva iz Dodatka 1. 
Prilogu B6. ovom Pravilniku;
(c) homolog acijska tijela prihvaćaju dokazivanja trajnosti u kojima je prvo ispitivanje tipa 1./I. proved eno i 
dovršeno u skladu s Prilogom 9. nizu izmjena 07 Pravi lnika UN-a br. 83 prije 1. rujna 2017 .u slučaju 
vozila kate gorije M i vozila kategorije N1 razreda I te prije 1. rujna 2018 . u slučaj u vozila kategorije N1 
razreda II i III i vozila kate gorije N2 za potrebe ispunjav anja zahtjeva iz Priloga C4. ovom Praviln iku;
(d) homolog acijska tijela prihvaćaju ispitivanja emisija nastalih ispara vanjem na temelju ispitnog postupka 
utvrđenog u Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 692/2008 kako je izmijen jena Uredbom (EZ) br. 2016/646, koja 
su korištena u homolog aciji porodica po emisijama nastalim isparav anjem u Europsk oj uniji prije 
31. kolovoza 2019 ., za potrebe ispunjavanja zahtjeva iz Priloga C3. ovom Pravilniku.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/49  
13. IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGO VORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGA CIJSKIH ISPITIV ANJA TE IMENA I 
ADRESE HOMOLOGA CIJSKIH TIJEL A
Ugov orne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Praviln ik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda 
imena i adrese tehničkih službi odgov ornih za prov ođenje homologaci jskih ispitivanja te homolog acijskih tijela 
koja dodjeljuju homologaci je i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbi janja ili 
povlačenja homologaci je koji su izdani u drugim drža vama.HR Službeni list Europske unij e L 423/50 26.11.2021.  
Dodatak 1. 
Ispitivanje tipa 1. određenih tipo va vozila radi provjere sukladnosti proizv odnje 
1. PROVJERA SUKL ADNOSTI PROIZV ODNJE NA TEMELJU KRITERIJSKIH EMISIJA ZA POTPUNO MUI VOZIL A, OVC-HEV - 
ove i NOVC-HEV -ove
1.1. Svak o se vozilo ispituje na dinamometr u s valjcima namještenim na specifi čnu postavku masene inercij e i 
parametre cesto vnog otpora pojedinačnog vozila. Dinamometar s valjcima postavlja se na ciljani cesto vni otpor 
u skladu s postupk om iz stavka 7. Priloga B4.
Samo za razinu 1B:
Postupak postavljanja ciljanih vrijednosti (utvrđen u stavku 7. Priloga B4) nije dopušte n ako je izvedeni faktor 
uhoda vanja dobiven u skladu sa stavk om 1.5.2. Dodatka 3. U tom slučaj u postavk e dinamometra moraju biti 
jednake kao tijekom homologaci je.
1.2. Koristi se isti ispitni ciklus kao u homolog aciji interpolacijske porodice kojoj vozilo pripada.
1.3. Ispitivanje radi pretk ondicioniranja provodi se u skladu sa stavk om 2.6. Priloga B6. ili Dodatk om 4. Prilogu B8, 
prema potrebi.
1.4. Ispitni rezultati su vrijednosti izračunane za čista MUI vozila u skladu s korak om 9 iz tablice A7/1 u Prilogu B7. i 
za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -ove u skladu s korak om 8 iz tablice A8/5 u Prilogu B8. za kriterijske emisije u 
slučaj u pogona s dopunjavan jem bate rije i u skladu s korak om 6 iz tablice A8/8 u Prilogu B8. za kriterijske 
emisi je u slučaju bater ijskog pogona. Sukladnost s primjenjivim graničnim vrijednostima kriterijskih emisi ja 
provj erava se na temelju kriterija za prolaz/neuspjeh iz stavka 6.3.10. ovog Pravilnika.
Samo za razinu 1B
Kriterijske emisi je svak og primjenjivog ispitnog ciklusa ispitivanja na bate rijski pogon za OVC-HEV -ove moraju 
biti u skladu s graničnim vrijednostima iz tablice 1B iz stavka 6.3.10. ovog Pravilnika, ali se ne provje rava ju na 
temelju kriterija za prolaz/neuspjeh.
2. PROVJERA SUKL ADNOSTI PROIZV ODNJE NA TEMELJU MASENIH EMISIJA CO 2 / UČINK OVITOSTI POTR OŠNJE GORIV A 
POTPUNO MUI VOZIL A
2.1. Vozilo se ispituje u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. opisanom u Prilogu B6.
2.2. Za razinu 1A
U ovom se ispitivanju masena emisija CO2 MCO2,c,6 utvrđuje u skladu s korak om 6 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.
Za razinu 1B
U ovom se ispitivanju učink ovitost potrošnje goriva FEc,5 utvrđuje u skladu s korak om 5 iz tablice A7/1 u 
Prilogu B7.
2.3. Za razinu 1A
Sukladnost proizv odnje s obzirom na masene emisi je CO 2 provje rava se na temelju vrijednosti ispitanog vozila 
kako je opisano u stavku 2.3.1. uz primjenu faktora uhoda vanja kako je definiran u stavku 8.2.4. ovog 
Pravi lnika.
Za razinu 1B
Sukladnost proizv odnje s obzirom na učink ovitost potrošnje goriva provjera va se na temelju vrijednosti 
ispitanog vozila kako je opisano u stavku 1.3.1. uz primjenu faktora uhoda vanja kako je definiran u 
stavku 8.2.4. ovog Praviln ika.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/51  
2.3.1. Vrijednosti masene emisi je CO 2 za sukladnost proizv odnje / učink ovitosti potrošnje goriva za provje ru 
sukladnosti proizvodnje
Za razinu 1A
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
masene emisi je CO 2 MCo2,c,7 u skladu s korak om 7 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
masene emisi je CO 2 MCO2,c,ind za pojedinačno vozilo u skladu s korak om 10 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.
Za razinu 1B
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
učink ovitosti potrošnje goriva FEc,8 u skladu s korak om 8 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
učink ovitosti potrošnje goriva FEc,ind za pojedinačno vozilo u skladu s korak om 10 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.
3. PROVJERA SUKL ADNOSTI PROIZV ODNJE NA TEMELJU MASENIH EMISIJA CO 2 / UČINK OVITOSTI POTR OŠNJE GORIV A 
NOVC-HEV -ova
3.1. Vozilo se ispituje u skladu sa stavk om 3.3. Priloga B8.
3.2. Za razinu 1A
U ovom se ispitivanju masena emisi ja CO2 MCO2,CS,c,6 NOVC-HEV -a utvrđuje u skladu s korak om 6 iz 
tablice A8/5 u Prilogu B8.
Za razinu 1B
U ovom se ispitivanju učink ovitost potrošnje goriva FECS,c,4c NOVC-HEV -a utvrđuje u skladu s korak om 4c iz 
tablice A8/5 u Prilogu B8.
3.3. Sukladnost proizv odnje s obzirom na masene emisi je CO 2 ili učink ovitost potrošnje goriva provje rava se na 
temelju vrijednosti ispitanog vozila kako je opisano u stavku 3.3.1. uz primjenu faktora uhodavan ja kako je 
definiran u stavku 8.2.4. ovog Praviln ika.
3.3.1. Vrijednosti masene emisi je CO 2 za sukladnost proizv odnje / učink ovitosti potrošnje goriva za provje ru 
sukladnosti proizvodnje
Za razinu 1A
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
masene emisi je CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem baterije MCO2,CS,c,7 u skladu s korak om 7 iz tablice A8/5 u 
Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
masene emisi je CO 2 pri pogonu s dopunjavanjem bater ije MCO2,CS,c,ind za pojedinačno vozilo u skladu s 
korak om 9 iz tablice A8/5 u Prilogu B8.
Za razinu 1B
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem baterije FECS,c,1 u skladu s korak om 2 iz 
tablice A8/6 u Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije FECS,c,ind za pojedinačno vozilo u skladu s 
korak om 3 iz tablice A8/6 u Prilogu B8.
4. PROVJERA SUKL ADNOSTI PROIZV ODNJE S OBZIR OM NA POTR OŠNJU ELEK TRIČNE ENER GIJE PEV -ova
4.1. Vozilo se ispituje u skladu sa stavk om 3.4. Priloga B8. U provjer i sukladnosti proizvod nje kriterij za prekid 
pražnjenja ispitivanja tipa 1. u skladu sa stavk om 3.4.4.1.3. Priloga B8. (postupak s uzastopnim ciklusima) i 
stavkom 3.4.4.2.3. Priloga B8. (skraćeni ispitni postupak) smatra se postignutim nakon dovršetka prvog 
primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a.HR Službeni list Europske unij e L 423/52 26.11.2021.  
U tom ispitnom ciklusu utvrđuje se potrošnja istosmjer ne struje iz REESS-ov a EC DC,first,i u skladu sa stavk om 4.3. 
Priloga B8., pri čemu su ΔE REESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-ov a i dj stvar na udaljenost koju vozilo 
prijeđe u tom ispitnom ciklusu.
4.2. Sukladnost proizv odnje s obzirom na potrošnju elektr ične energije (EC) provjera va se na temelju vrijednosti 
ispitanog vozila kako je opisano u stavku 4.2.1. ako je homologaci ja proved ena postupk om s uzastopnim 
ciklusima postupka ispitivanja tipa 1. i kako je opisano u stavku 4.2.2. ako je homologaci ja provede na 
skraćenim postupk om ispitivanja tipa 1.
4.2.1. Vrijednosti iz postupka s uzast opnim ciklusima postupka ispitivanja tipa 1. za provje ru sukladnosti proizvodnje
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energije EC DC,COP ,final u skladu s korak om 9 iz tablice A8/10 u Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energije EC DC,COP ,ind za pojedinačno vozilo u skladu s korak om 10 iz tablice A8/10 u 
Prilogu B8.
4.2.2. Vrijednosti iz skraćenog postupka ispitivanja tipa 1. za provjer u sukladnosti proizvod nje
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energije EC DC,COP ,final u skladu s korak om 8 iz tablice A8/11 u Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energije EC DC,COP ,ind za pojedinačno vozilo u skladu s korak om 9 iz tablice A8/11 u 
Prilogu B8.
5. PROVJERA SUKL ADNOSTI PROIZV ODNJE NA TEMELJU MASENIH EMISIJA CO 2 / UČINK OVITOSTI POTR OŠNJE GORIV A I 
POTR OŠNJE ELEK TRIČNE ENER GIJE OVC-HEV -ova
5.1. Na zahtjev proizv ođača dopušt eno je upotrebljavati različita ispitna vozila za ispitivanje s dopunjavanjem 
bate rije i ispitivanje na bater ijski pogon.
5.2. Prov jera masenih emisi ja CO 2 / učink ovitosti potrošnje goriva, prema potrebi, radi provje re sukladnosti 
proizv odnje
5.2.1. Vozilo se ispituje ispitivanjem tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije kako je opisano u stavku 3.2.5. 
Priloga B8.
5.2.2. Za razinu 1A
U ovom se ispitivanju masena emisija CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem bater ije MCO2,CS,c,6 utvrđuje u skladu s 
korak om 6 iz tablice A8/5 u Prilogu B8.
Za razinu 1B
U ovom se ispitivanju učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije FECS,c,4c utvrđuje u 
skladu s korak om 4c iz tablice A8/5 u Prilogu B8.
5.2.3. Za razinu 1A
Sukladnost proizvod nje s obzirom na masene emisije CO2 pri pogonu s dopunja vanjem bate rije provjera va se na 
temelju vrijednosti ispitanog vozila kako je opisano u stavku 5.2.3.1. za masene emisije CO2 pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije uz primjenu faktora uhodavanja kako je definiran u stavku 8.2.4. ovog Praviln ika.
Za razinu 1B
Sukladnost proizvod nje s obzirom na učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije 
provj erava se na temelju vrijednosti ispitanog vozila kako je opisano u stavku 5.2.3.1. za učink ovitost potrošnje 
goriva pri pogonu s dopunjavanjem bate rije uz primjenu faktora uhodavan ja kako je definiran u stavku 8.2.4. 
ovog Pravi lnika.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/53  
5.2.3.1. Vrijednosti masene emisi je CO 2 / učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu s dopunja vanjem baterije za 
provj eru sukladnosti proizvodnje
Za razinu 1A
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
masene emisi je CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem baterije MCO2,CS,c,7 u skladu s korak om 7 iz tablice A8/5 u 
Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
masene emisi je CO 2 pri pogonu s dopunjavanjem bater ije MCO2,CS,c,ind za pojedinačno vozilo u skladu s 
korak om 9 iz tablice A8/5 u Prilogu B8.
Za razinu 1B:
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavanjem bate rije FECS,c u skladu s korak om 2 iz tablice A8/6 
u Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije FECS,c,ind za pojedinačno vozilo u skladu s 
korak om 3 iz tablice A8/6 u Prilogu B8.
5.3. Prov jera sukladnosti proizvod nje s obzirom na potrošnju elektr ične energije OVC-HEV -ova na bater ijski pogon
5.3.1. Vozilo se ispituje za vrijeme ispitivanja radi provje re sukladnosti proizvod nje u skladu sa stavk om 5.3.1.1. Ako 
se za vrijeme prvog ciklusa homologa cije vozila ne pokrene motor , proizv ođač može odabrati da se vozilo 
ispita u skladu sa stavk om 5.3.1.2.
5.3.1.1. Postupak ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon
Vozilo se ispituje postupk om ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon kako je opisano u stavku 3.2.4. Priloga B8. U 
ovom se ispitivanju potrošnja elektr ične energije EC AC,CD utvrđuje u skladu s korak om 9 iz tablice A8/8 u 
Prilogu B8.
Ako smatra potrebnim, proizvođ ač dokazuje da je pretk ondicioniranje pogonsk og REESS-a potrebno prije 
postupka provjere sukladnosti proizv odnje. U tom se slučaj u na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje 
homolog acijsk og tijela prije postupka provjere sukladnosti proizv odnje prov odi pretk ondicioniranje 
pogonsk og REESS-a u skladu s proizvođačev om prepor ukom.
5.3.1.2. Prvi ciklus ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon
5.3.1.2.1. Vozilo se ispituje ispitivanjem tipa 1. na baterijski pogon kako je opisano u stavku 3.2.4. Priloga B8., pri čemu se 
smatra da je kriterij za prekid pražnjenja ispitivanja tipa 1. postignut nakon dovršetka prvog primjenjivo g 
ispitnog ciklusa WLTP-a pa se kriterij za prekid pražnjenja ispitivanja tipa 1. zamjenjuje u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. Priloga B8.
U tom ispitnom ciklusu utvrđuje se potrošnja istosmjer ne struje iz REESS-ov a EC DC,first,i u skladu sa stavk om 4.3. 
Priloga B8., pri čemu su ΔE REESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-ov a i dj stvar na udaljenost koju vozilo 
prijeđe u tom ispitnom ciklusu.
5.3.1.2.2. U tom ciklusu motor ne smije raditi. Ako motor proradi, ispitivanje u okvir u provj ere sukladnosti proizv odnje 
smatra se ništavnim.
5.3.2. Sukladnost proizvod nje s obzirom na potrošnju elektr ične energi je na bater ijski pogon provj erava se na teme lju 
vrijednosti ispitanog vozila kako je opisano u stavku 5.3.2.1. ako je vozilo ispitano u skladu sa stavk om 5.3.1.1. 
i kako je opisano u stavku 5.3.2.2. ako je vozilo ispitano u skladu sa stavk om 5.3.1.2.HR Službeni list Europske unij e L 423/54 26.11.2021.  
5.3.2.1. Sukladnost proizv odnje za ispitivanje u skladu sa stavk om 5.3.1.1.
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energije na bater ijski pogon EC AC,CD,final u skladu s korak om 16 iz tablice A8/8 u Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energije na bater ijski pogon EC AC,CD,ind za pojedinačno vozilo u skladu s korak om 17 iz 
tablice A8/8 u Prilogu B8.
5.3.2.2. Sukladnost proizv odnje za ispitivanje u skladu sa stavk om 5.3.1.2.
Ako se ne primjenjuje interpolacijska metoda, za provjer u sukladnosti proizv odnje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energije na bater ijski pogon EC DC,CD,COP ,final u skladu s korak om 16 iz tablice A8/8 u 
Prilogu B8.
Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, za provj eru sukladnosti proizvod nje upotrebljava se vrijednost 
potrošnje elektr ične energi je na bater ijski pogon EC DC,CD,COP ,ind za pojedinačno vozilo u skladu s korak om 17 iz 
tablice A8/8 u Prilogu B8.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/55  
Dodatak 2. 
Provjera sukladnost i proizv odnje za ispitivanje tipa 1. – statističk a meto da 
1. U ovom Dodatku opisan je postupak za provje ru zahtjeva za sukladnost proizvodnje s obzirom na ispitivanje 
tipa 1. za kriterijske emisi je, emisije CO 2, učink ovitost potrošnje goriva i potrošnju elektr ične energije, kako je 
primjenjivo i u skladu s tablicom 8/1 ovog Pravilnika, za potpuno MUI vozila, OVC-HEV -ove, PEV -ove i NOVC- 
HEV -ove te, prema potrebi, za određivanje točnosti OBFCM-a.
Mjerenja kriterijskih emisija, emisija CO 2, učink ovitosti potrošnje goriva i potrošnje elektr ične energije, kako je 
primjenjivo i u skladu s tablicom 8/1 ovog Praviln ika, prov ode se na najmanje tri vozila, pri čemu se taj broj 
uzastopno poveća va dok se ne donese odluka o prolazu ili neuspjehu. Ako je primjenjivo , točnost OBFCM-a 
ugrađenog u vozilo utvrđuje se za svak o od N ispitivanja.
2. KRITERIJSKE EMISIJE
2.1. Statistički postupak i kriteriji za prolaz/neuspjeh
Za razinu 1A
Za ukupni broj N ispitivanja i mjer nih rezultata ispitanih vozila x1, x2, … xN utvrđuju se prosječna vrijednost Xtests 
i varijanca VAR:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ:::þx NÞ
N
i
VAR ¼ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1
Za OVC-HEV u slučaju cijelog ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon smatra se da su prosječne emisije tijekom 
cijelog ispitivanja jedinstvena vrijednost Xi.
Za svaki broj ispitivanja može se doni jeti jedna od tri sljedeće odluke o kriterijskim emisijama, na teme lju granične 
vrijednosti kriterijske emisi je L u skladu s tablicom 1A iz stavka 6.3.10. ovog Pravilnika:
i. prolazna ocjena za porodicu ako Xtests<A•L – VAR
L
ii. neuspjeh za porodicu ako je Xtests>A•L – N – 3
13•VAR
L��
iii. ponovno mjerenje ako
A•L – VAR
L≤X tests≤A•L – N – 3
13•VAR
L��
Za potrebe mjerenja kriterijskih emisija faktor A je 1,05.
Za razinu 1B
Slučaj A: standardna devijaci ja proizv odnje koju je naveo proizv ođač zadov oljava.
Uz najmanju veličinu uzorka od 3 postupak uzork ovanja postavljen je tako da vjerojatnost prolaznosti serije na 
ispitivanju s 40 % proizv odnje s pogrešk om iznosi 0,95 (proizv ođačev rizik = 5 %), a vjerojatnost da serija bude 
prihvaćena sa 65 % proizvodnje s pogrešk om iznosi 0,1 (potrošačev rizik = 10 %).
Za svaku kriterijsku emisi ju u tablici 1B iz stavka 6.3.10. ovog Praviln ika primjenjuje se sljedeći postupak (vidjeti 
sliku 8/1. u stavku 8.2.3.2. ovog Praviln ika), pri čemu je:HR Službeni list Europske unij e L 423/56 26.11.2021.  
L= prirodni logari tam granične vrijednosti za kriterijsku emisiju
xi= prirodni logari tam mjerenja i-tog vozila uzorka
s= procjena standardne devijaci je proizv odnje (nak on određivanja prirodnog loga ritma mjerenja)
n= trenutačni broj uzoraka
Za uzorak se izračuna va statistička značajno st ispitivanja kojom se kvantifi cira zbroj standardnih devijaci ja od 
granične vrijednosti i koja je definiran kao:
Ako je statistička znača jnost ispitivanja veća od praga za odluku o prolazu za veličinu uzorka zadanu u 
tablici A2/1., smatra se da je kriterijska emisija prošla na ispitivanju.
Ako je statistička značajno st ispitivanja manja od praga za odluku o neuspjehu za veličinu uzorka zadanu u 
tablici A2/1., onečišćujuća tvar nije prošla na ispitivanju; ako nije nijedno od prethodnog, ispituje se dodatno 
vozilo pa se ponovno izračuna va na teme lju uzorka koji je povećan za jedan primjerak .
Tablica A2/1
Prag za odluku o prolazu/neuspjehu za veličinu uzork a 
Ukupan broj ispitanih 
vozila (veličina 
trenutačnog uzorka)Prag za odluku o prolazuPrag za odluku o 
neuspjehu
3 3,327 - 4,724
4 3,261 - 4,79
5 3,195 - 4,856
6 3,129 - 4,922
7 3,063 - 4,988
8 2,997 - 5,054
9 2,931 - 5,12
10 2,865 - 5,185
11 2,799 - 5,251
12 2,733 - 5,317
13 2,667 - 5,383
14 2,601 - 5,449
15 2,535 - 5,515
16 2,469 - 5,581
17 2,403 - 5,647
18 2,337 - 5,713
19 2,271 - 5,779
20 2,205 - 5,845
21 2,139 - 5,911
22 2,073 - 5,977
23 2,007 - 6,043HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/57  
24 1,941 - 6,109
25 1,875 - 6,175
26 1,809 - 6,241
27 1,743 - 6,307
28 1,677 - 6,373
29 1,611 - 6,439
30 1,545 - 6,505
31 1,479 - 6,571
32 - 2,112 - 2,112
Slučaj B: proizvođ ačevi dokazi o standardnoj devi jaciji proizv odnje ne zadov oljava ju ili nisu dostupni.
Uz najmanju veličinu uzorka od 3 postupak uzork ovanja postavljen je tako da vjerojatnost prolaznosti serije na 
ispitivanju s 40 % proizv odnje s pogrešk om iznosi 0,95 (proizv ođačev rizik = 5 %), a vjerojatnost da serija bude 
prihvaćena sa 65 % proizvodnje s pogrešk om iznosi 0,1 (potrošačev rizik = 10 %).
Mjerenja kriterijskih emisija iz tablice 1B iz stavka 6.3.10. ovog Pravilnika smatraju se logari tamski normalno 
distr ibuiranima i najprije se pretvaraj u prema svojim prirodnim logaritmi ma. m0 i m su najmanji odnosno najveći 
broj uzoraka (m 0 = 3 i m = 32), a n je trenutačni broj uzoraka.
Ako su prirodni logari tmi mjerenja u seriji x1, x2..., xi, a L je prirodni logari tam granične vrijednosti za 
onečišćujuću tvar, treba odrediti:
d1 = x1 – L
d¯
n¼1
n∑n
i¼1di
i
V2
n¼1
n∑n
i¼1ðdi–d¯
nÞ2
Tablica A2/2
Najmanja veličina uzorka = 3 
Veličina uzorka (n)Prag za odluku o prolazu 
(An)Prag za odluku o 
neuspjehu (Bn)
3 - 0,80381 16,64743
4 - 0,76339 7,68627
5 - 0,72982 4,67136
6 - 0,69962 3,25573
7 - 0,67129 2,45431
8 - 0,64406 1,94369
9 - 0,61750 1,59105
10 - 0,59135 1,33295
11 - 0,56542 1,13566
12 - 0,53960 0,97970HR Službeni list Europske unij e L 423/58 26.11.2021.  
13 - 0,51379 0,85307
14 - 0,48791 0,74801
15 - 0,46191 0,65928
16 - 0,43573 0,58321
17 - 0,40933 0,51718
18 - 0,38266 0,45922
19 - 0,35570 0,40788
20 - 0,32840 0,36203
21 - 0,30072 0,32078
22 - 0,27263 0,28343
23 - 0,24410 0,24943
24 - 0,21509 0,21831
25 - 0,18557 0,18970
26 - 0,15550 0,16328
27 - 0,12483 0,13880
28 - 0,09354 0,11603
29 - 0,06159 0,09480
30 - 0,02892 0,07493
31 0,00449 0,05629
32 0,03876 0,03876
Tablica A2/2. prikazuje pragove za odluku o prolazu (An) i neuspjehu (Bn) u odnosu na trenutačni broj uzoraka. 
Statistička značajnost ispitivanja je omjer d¯
n/Vn i primjenjuje se za utvrđivanje je li serija uspješno prošla:
za mo ≤ n ≤ m
i. serija je prošla ako je d¯
n
Vn≤An
ii. serija nije prošla ako je d¯
n
Vn≥Bn
iii. prov odi se još jedno mjerenje ako je An<d¯
n
Vn<Bn
Napomene:
Sljedeće rekurzivne formule korisne su za izračunavanje sukcesivnih vrijednosti statističkih znača jnosti ispitivanja:
3. Emisije CO 2, učink ovitost potrošnje goriva, potrošnja elektr ične energije i elektr ična auton omijaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/59  
3.1. Statistički postupak
Za razinu 1A
Za ukupni broj N ispitivanja i mjer nih rezultata ispitanih vozila x1, x2, … xN utvrđuju se prosječna vrijednost Xtests 
i standardna devi jacij a s:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
i
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1s
Za razinu 1B
Za ukupni broj N ispitivanja i mjer nih rezultata ispitanih vozila x1, x2, … xN utvrđuju se prosječna vrijednost Xtests 
i standardna devi jacij a σ:
XtestsN ¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
i
σ¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx 10 – X testsÞ2
10r
3.2. Statističk o ocjenjivanje
Za razinu 1A
Za potrebe ocjenjivanja emisi ja CO 2 normalizirane vrijednosti se izračunava ju na sljedeći način:
xi¼CO 2test – i
CO 2declared – i
pri čemu je
CO 2 test-i emisija CO 2 izmjerena za pojedinačno vozilo i
CO 2 declared-i vrijednost CO2 deklar irana za pojedinačno vozilo
Za potrebe ocjenjivanja potrošnje elektr ične energije EC normalizirane vrijednosti se izračunava ju na sljedeći 
način:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
pri čemu je
EC test-i potrošnja elektr ične energi je izmjerena za pojedinačno vozilo i. Ako je proved eno cijelo 
ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon, EC test-i se utvrđuje u skladu sa stavkom 5.3.1.1. 
Dodatka 1. Ako se ispituje samo prvi ciklus radi provj ere sukladnosti proizv odnje, EC test-i se 
utvrđuje u skladu sa stavk om 5.3.1.2. Dodatka 1.
EC DC, COP -i potrošnja elektr ične energije deklar irana za pojedinačno vozilo i u skladu s Dodatk om 8. 
Prilogu B8. Ako je proved eno cijelo ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon, EC DC,COP ,i se utvrđuje 
u skladu sa stavk om 5.3.2.1. Dodatka 1. Ako se ispituje samo prvi ciklus radi provjere 
sukladnosti proizv odnje, EC COP;i se utvrđuje u skladu sa stavk om 5.3.2.2. Dodatka 1.
Nor malizirane vrijednosti xi upotrebljava ju se za određivanje parametara Xtests i s u skladu sa stavkom 3.1.HR Službeni list Europske unij e L 423/60 26.11.2021.  
Za razinu 1B
Za potrebe ocjenjivanja učink ovitosti potrošnje goriva normalizirane vrijednosti se izračuna vaju na sljedeći način:
xi¼FEtest – i
FEdeclared – i
pri čemu je
FEtest-i učink ovitost potrošnje goriva izmjerena za pojedinačno vozilo i
FE declared-i učink ovitost potrošnje goriva deklar irana za pojedinačno vozilo
Za potrebe ocjenjivanja potrošnje elektr ične energije EC normalizirane vrijednosti se izračunava ju na sljedeći 
način:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
pri čemu je
EC test-i potrošnja elektr ične energi je izmjerena za pojedinačno vozilo i. Ako je proved eno cijelo 
ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon, EC test-i se utvrđuje u skladu sa stavkom 5.3.1.1. 
Dodatka 1. Ako se ispituje samo prvi ciklus radi provj ere sukladnosti proizv odnje, EC test-i se 
utvrđuje u skladu sa stavk om 5.3.1.2. Dodatka 1.
EC DC, COP -i potrošnja elektr ične energije deklar irana za pojedinačno vozilo i u skladu s Dodatk om 8. 
Prilogu B8. Ako je proved eno cijelo ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon, EC DC,COP ,i se utvrđuje 
u skladu sa stavk om 5.3.2.1. Dodatka 1. Ako se ispituje samo prvi ciklus radi provjere 
sukladnosti proizv odnje, EC COP;i se utvrđuje u skladu sa stavk om 5.3.2.2. Dodatka 1.
Nor malizirane vrijednosti xi upotrebljava ju se za određivanje parametara Xtests i s u skladu sa stavkom 3.1.
3.3. Kriteriji za prolaz/neuspjeh
3.3.1. Ocjenjivanje emisi ja CO 2 i potrošnje elektr ične energije
Samo za razinu 1A
Za svaki broj ispitivanja može se donijeti jedna od tri sljedeće odluke, pri čemu je faktor A 1,01:
i. prolazna ocjena za porodicu ako Xtests≤A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s
ii. neuspjeh za porodicu ako je Xtests>AþðtF1,i – t F2Þ•s
iii. ponovno mjerenje ako
A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s<Xtests≤AþðtF1,i – t F2Þ•s
pri čemu su
parametr i tP1,i, tP2,i, tF1,i i tF2 preuzeti iz tablice A2/3.
Tablica A2/3
Prag za odluku o prolazu/neuspjehu za veličinu uzork a 
PROLAZ NEUSPJEH
Ispitivanja (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2
3 1,686 0,438 1,686 0,438
4 1,125 0,425 1,177 0,438
5 0,850 0,401 0,953 0,438
6 0,673 0,370 0,823 0,438HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/61  
7 0,544 0,335 0,734 0,438
8 0,443 0,299 0,670 0,438
9 0,361 0,263 0,620 0,438
10 0,292 0,226 0,580 0,438
11 0,232 0,190 0,546 0,438
12 0,178 0,153 0,518 0,438
13 0,129 0,116 0,494 0,438
14 0,083 0,078 0,473 0,438
15 0,040 0,038 0,455 0,438
16 0,000 0,000 0,438 0,438
3.3.2. Ocjenjivanje učink ovitosti potrošnje goriva i potrošnje elektr ične energije
Samo za razinu 1B
3.3.2.1. Za potrebe ocjenjivanja FE-a (učink ovitost potrošnje goriva u km/L) primjenjuju se sljedeće odredbe:
(a) ako je 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i.prolazna ocjena za porodicu ako je XtestsN Evaluation ≥1:000
ii.prov odi se još jedno mjerenje ako je XtestsN Evaluation <1:000
(b) ako je n = 11
i.prolazna ocjena za porodicu ako se mogu doni jeti sve sljedeće odluke:
a.XtestsN Evaluation ≥1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≥1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≥1:000 – 3�σ
ii.neuspjeh porodice ako se može donijeti samo jedna od sljedećih odluka:
a.XtestsN Evaluation <1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily <1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi<1:000 – 3�σ
pri čemu je
N_Evaluation ukupan broj vozila ispitanih u primjenjivo m ocjenjivanju
N_CoPf amily ukupan broj vozila porodice po sukladnosti proizv odnje ispitanih tijekom godine
(Npr . ako je u prvom ocjenjivanju ispitano 11 vozila, a u drugom ocjenjivanju ispitano 4 vozila, N_ Evaluation=4 i 
N_CoPf amily=15)
U svak om slučaj u xi≥1:000 – 3�σ je ispunjeno ako je N_CoPf amily > 10.
3.3.2.2. Za potrebe ocjenjivanja EC-a (potrošnja elektr ične energi je u Wh/km) primjenjuju se sljedeće odredbe:
(a) ako je 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i.prolazna ocjena za porodicu ako je XtestsN Evaluation ≤1:000
ii.prov odi se još jedno mjerenje ako je XtestsN Evaluation >1:000HR Službeni list Europske unij e L 423/62 26.11.2021.  
(b) ako je n = 11
i.prolazna ocjena za porodicu ako se mogu doni jeti sve sljedeće odluke:
a.XtestsN Evaluation ≤1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≤1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≤1:000 þ3�σ
ii.neuspjeh porodice ako se može donijeti samo jedna od sljedećih odluka:
a.XtestsN Evaluation >1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily >1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi>1:000 þ3�σ
pri čemu je
N_Evaluation ukupan broj vozila ispitanih u primjenjivo m ocjenjivanju
N_CoPf amily ukupan broj vozila porodice po sukladnosti proizv odnje ispitanih tijekom godine
(Npr . ako je u prvom ocjenjivanju ispitano 11 vozila, a u drugom ocjenjivanju ispitano 4 vozila, N_ Evaluation=4 i 
N_CoPf amily=15)
U svak om slučaj u xi≤1:000 þ3�σ je ispunjeno ako je N_CoPfamily > 10.
3.3.2.3. Ako je broj vozila proizvedenih u porodici po sukladnosti proizvodnje veći od 7 500 vozila u 12 mjeseci, u 
drugom ili naknadnom ocjenjivanju „a. ako je 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10” može se zamijeniti s „a. ako je 
N_Evaluation = 3”, a „b. ako je N_Evaluation = 11” može se zami jeniti s „b. ako je N_Evaluation = 4”. U drugoj ili 
kasni joj godini ova se odredba ne smije upotr ijebiti za prvo ocjenjivanje porodice po sukladnosti proizv odnje u toj 
godini.
σ se utvrđuje iz ispitnog rezultata prvih 10 ispitanih vozila nakon početka proizvod nje za svaku porodicu po 
sukladnosti proizv odnje. σ se ne smije mijenjati nakon što je σ utvrđen za porodicu po sukladnosti proizvodnje, 
čak ni za drugu ili kasnije godine. Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela σ se može promijeniti 
ako postoj e osnovani dokazi i odgovara jući podaci.
3.4. Samo za razinu 1A
Za vozila iz stavka 5.11. ovog Pravi lnika točnost xi,OBFCM OBFCM-a utvrđuje se za svak o pojedinačno ispitivanje i u 
skladu s formulama iz stavka 4.2. Dodatka 5.
Homolog acijsk o tijelo dužno je čuvati evidencij u o utvrđenim točnostima za svaku ispitanu porodicu po 
sukladnosti proizvodnje.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/63  
Dodatak 3. 
Postupak ispitnog uhodavanja radi određivanja faktora uhodavanj a 
1. OPIS ISPITNOG POSTUPKA ZA ODREĐIV ANJE FAKTORA UHOD AVANJA
1.1. Postupak ispitnog uhodavan ja prov odi proizv ođač, koji na ispitnim vozilim a ne smije raditi nikakve prilagodbe koje 
utječu na kriterijske emisije, emisi je CO2, učink ovitost potrošnje goriva i potrošnju elektr ične energije. Hardver i 
odgo varajuća kalibraci ja elektroničke upravljačk e jedinice ispitnog vozila mora ju biti sukladni s homologaci jom. 
Prije postupka ispitnog uhodavanja nijedan relevantni hardver koji utječe na kriterijske emisije, emisi je CO2, 
učink ovitost potrošnje goriva i potrošnju elektr ične energije ne smije raditi.
1.2. Konfiguracija ispitnog vozila mora biti vozilo H porodice po sukladnosti proizvod nje.
Ako se porodica po sukladnosti proizvodnje sastoji od više interpolacijskih porodica, konfiguraci ja ispitnog vozila 
mora biti vozilo H interpolaci jske porodice s najvećom očekivanom proizvodnjom iz porodice po sukladnosti 
proizv odnje. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela za ispitivanje se može odabrati drugo vozilo.
1.2.1. Samo za razinu 1B
Proširenje faktora uhodavan ja
Na zahtjev proizvođača, koji sadržava tehničke dokaze, i uz odobrenje nadležnog tijela izvedeni faktor uhodavan ja 
može se prošir iti na druge interpolacijske porodice.
1.3. Ispitno vozilo mora biti novo vozilo ili rabljeno ispitno vozilo na koje su istovremeno ugrađeni barem sljedeći novi 
sasta vni dijelo vi:
(a) motor s unutar njim izgar anjem;
(b) sastavn i dijelovi prijeno snog susta va (barem, ali ne ograničav ajući se na, prijeno s, gume, osovine itd.);
(c) sastavn i dijelovi kočnica;
(d) samo za razinu 1A: REESS-ov i za elektr ična vozila;
(e) samo za razinu 1A: ispušni sustav
i svaki drugi sastavni dio koji nezanemar ivo utječe na kriterijske emisije, emisi je CO 2, učink ovitost potrošnje goriva i 
potrošnju elektr ične energije.
Za nova vozila, ili za korištena vozila kojima su prethodno navedeni sastavni dijelovi zami jenjeni, bilježi se stanje 
brojača kilometara Ds u km.
1.4. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela dopušte no je provesti postupak uhoda vanja na više ispitnih 
vozila. U tom slučaj u se za potrebe određivanja faktora uhodavanja uzimaju u obzir valjani ispitni rezultati svih 
ispitanih vozila.
1.5. Namještanje dinamometra s valjcima
1.5.1. Dinamometar s valjcima postavlja se na ciljani cesto vni otpor za ispitno vozilo u skladu s postupk om iz stavka 7. 
Priloga B4.
Dinamometar s valjcima neovisno se namješta prije svak og ispitivanja prije akumulaci je kilometara radi uhodavanja 
i jednom se namješta za ispitivanja nakon uhodavanja nakon akumulacije kilometara radi uhodavanja.
1.5.2. Samo za razinu 1B:
Dopušt eno je za sva ispitivanja postaviti istu vrijednost postavk e dinamometra koja je dobivena tijek om 
homologa cijsk og ispitivanja.HR Službeni list Europske unij e L 423/64 26.11.2021.  
1.6. Prije uhodavanja ispitna vozila se ispituju u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. utvrđenim u Prilogu B6. i 
Prilogu B8. Ispitivanje se pona vlja dok se ne dobiju tri valjana ispitna rezultata. Indeks i dijagrama vožnje 
izračuna vaju se u skladu sa stavk om 7. Priloga B7. i mora ju ispunjav ati kriterije iz stavka 2.6.8.3.1.4. Priloga B6. 
Vrijednost brojača kilometara Di bilježi se prije svak og ispitivanja. Izmjerene kriterijske emisije, emisi je CO2, 
učink ovitost potrošnje goriva i potrošnja elektr ične energi je izračunava ju se u skladu s korak om 4a iz tablice A7/1 
u Prilogu B7. ili korak om 4a iz tablice A8/5 u Prilogu B8.
Samo za razinu 1A
U svim ispitivanjima signal položa ja komande akcelerator a bilježi se učestalošću od 10 Hz. U tu se svrhu smije 
koristiti OBD-ov signal položa ja komande akcelerator a. Nadležno tijelo može zatražiti od proizv ođača da ocijeni taj 
signal kako bi osiguralo da je ispitni rezultat ispravno dobiven.
1.7. Nak on početnih ispitivanja ispitno vozilo se uhoda va u uobičajenim uvjetima vožnj e. OVC-HEV -ovi se voze 
uglavnom u radnom stanju s dopunja vanjem bater ije. U uhoda vanju se primjenjuje obrazac vožnje, ispitni uvjeti i 
gorivo u skladu s inženjersk om procjenom proizv ođača. Udaljenost prijeđena u uhodavanju ne smije biti veća od 
udaljenosti koju je u uhoda vanju odvozilo vozilo ispitivano u homolog acijsk om postupku interpol acijske porodice 
u skladu sa stavk om 2.3.3. Priloga B6. ili stavk om 2. Priloga B8.
1.8. Nak on uhoda vanja ispitna vozila se ispituju u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. utvrđenom u Prilogu B6. i 
Prilogu B8. Ispitivanje se pona vlja dok se ne dobi je sljedeći broj valjanih ispitnih rezultata.
Za razinu 1A: tri ispitivanja
Za razinu 1B: dva ispitivanja
Indeksi dijagrama vožnje izračuna vaju se u skladu sa stavk om 7. Priloga B7. i moraju ispunjav ati kriterije iz 
stavka 2.6.8.3.1.4. Priloga B6.
Ispitivanja se prov ode u istoj ispitnoj ćeliji koja je korištena za ispitivanja prije uhoda vanja i uz primjenu iste metod e 
namještanja dinamometra s valjcima. Ako to nije moguće, proizv ođač mora obrazložiti zašto koristi drugu ispitnu 
ćeliju. Vrijednost brojača kilometara Di u km bilježi se prije svak og ispitivanja. Izmjerene kriterijske emisije, emisi je 
CO2, učink ovitost potrošnje goriva i potrošnja elektr ične energi je, kako je primjenjivo i u skladu sa 
stavk om 8.2.4.1. ovog Praviln ika, izračuna vaju se u skladu s korak om 4a iz tablice A7/1 u Prilogu B7. ili korak om 
4a iz tablice A8/5 u Prilogu B8.
1.9. Samo za razinu 1A
Za određivanje faktora uhodavanja za emisi je CO2, koefic ijenti CRI i Cconst u sljedećoj jednadžbi izračunava ju se 
pomoću regresijsk e analize, metodom najmanjih kvadrata, do četir i znača jne znamenke u svim valjanim 
ispitivanjima prije i poslije uhoda vanja:
MCO 2,i¼ – C RI•lnðD i – D sÞþCconst
pri čemu je
MCO2,i izmjerena masena emisi ja CO 2 za ispitivanje i, g/km
CRI nagib logaritamskog regresijsk og prav ca
Cconst konstanta logari tamsk og regresijsk og pravca
Ako je ispitano više vozila, CRI se izračuna va za svak o vozilo pa se izračuna va prosjek tih vrijednosti. Proizv ođač je 
dužan nadležnom tijelu dati statističke podatke koji dokazuju da je pravac statistički dovoljno opravdan.
1.9.1. Samo za razinu 1A
Na temelju odstupanja mjerenja od prav ca, nagib CRI se isprav lja prema dolje sa standardnom devijaci jom grešaka 
pravca:HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/65  
σfit¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
∑ðM CO2,i –M CO2,i–fit Þ2
N–2s
pri čemu je
MCO2,i-fit rezultat primjene jednadžbe za svaku udaljenost Di
Nagib CRI se korigira za nesigur nost prav ca pomoću:
CRI → CRI – σfit
1.10. Samo za razinu 1A
Fakt or uhodavanja RICO2(j) za emisi je CO2 ispitnog vozila j u provj eri sukladnosti proizvodnje određuje se sljedećom 
jednadžbom:
RICO 2ðjÞ¼1 – C RI:lnðD kÞ – lnðD jÞ
MCO2,j� �
pri čemu je
Dk prosječna udaljenost valjanih ispitivanja nakon uhoda vanja, km
Dj vrijednost brojača kilometara ispitnog vozila u provj eri sukladnosti proizv odnje, km
MCO2,j masa emisije CO 2 izmjerena na ispitnom vozilu u provj eri sukladnosti proizvod nje, g/km
Ako je Dj manji od najmanj eg Di, Dj se zamjenjuje najmanjim Di.
1.11. Samo za razinu 1A
Za određivanje faktora uhodavanja za primjenjive kriterijske emisije, koeficijenti CRI,c i Cconst,c izračunava ju se 
pomoću regresijsk e analize, metodom najmanjih kvadrata, do četir i znača jne znamenke u svim valjanim 
ispitivanjima prije i poslije uhoda vanja:
MC,i¼CRI,c:ðD i – D sÞþCconst,c
pri čemu je
MC,i izmjerena masa kompon ente C kriterijske emisi je
CRI,c nagib linear nog regresijsk og prav ca, g/km2
Cconst,c konstanta linear nog regresi jskog prav ca, g/km
Proizvođ ač je dužan nadležnom tijelu dati statističke podatke koji dokazuju da je pravac statistički dovoljno 
opravda n i da bi trebalo uzeti u obzir marginu nesigur nosti zbog varijaci ja u podacima kako bi se izbjeg lo 
precjenjivanje učinka uhodavanja.
1.12. Samo za razinu 1A
Fakt or uhodavanja RIC(j) za kompone ntu kriterijskih emisi ja C vozila j u provje ri sukladnosti proizv odnje određuje 
se sljedećom jednadžbom:
RICðjÞ¼1þCRI,c:Dk – D j
MC,j��
pri čemu je
Dk prosječna udaljenost valjanih ispitivanja nakon uhoda vanja, km
Dj vrijednost brojača kilometara ispitnog vozila u provj eri sukladnosti proizv odnje, km
MC,j masa emisije kompon ente C na ispitnom vozilu u provje ri sukladnosti proizvodnje, g/km
Ako je Dj manji od najmanj eg Di, Dj se zamjenjuje najmanjim Di.HR Službeni list Europske unij e L 423/66 26.11.2021.  
1.13. Samo za razinu 1A
Fakt or uhodavanja RIEC(j) za potrošnju elektr ične energi je određuje se u skladu s postupk om utvrđenom u stav cima 
1.9., 1.9.1. i 1.10. ovog Dodatka, pri čemu se CO 2 u formulama zamjenjuje s EC-om.
Samo za razinu 1B
Fakt or uhodavanja RIFE(j) za učink ovitost potrošnje goriva i RIEC(j) za potrošnju elektr ične energije određuje se u 
skladu s postupk om utvrđenom u stav cima 1.9. (isključujući stavak 1.9.1.) i 1.10. ovog Dodatka, pri čemu se CO2 u 
formulama zamjenjuje s FE-om odnosno EC-om.
2. SAM O ZA RAZINU 1B
Prije primjene izvedenog faktora uhoda vanja proizv ođač je dužan dosta viti sljedeće informacije nadležnom tijelu:
(a) dokaz izvedenog faktora, uključujući postoj anje statističke znača jnosti s obzirom na primjerenost nagiba;
(b) objašnjenje metode provj ere valjanosti koja će se koristiti nakon početka proizvodnje, npr. mjerenjem faktora 
uhodavan ja odabranih vozila iz pogona pa ocjenjivanjem je li faktor uhodavan ja prikladan.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/67  
Dodatak 4. 
Sukladnost proizv odnje za ispitivanje tipa 4. 
1. Za uobičajeno ispitivanje na kraju proizvodne linije nositelj homolog acije može dokazati sukladnost uzork ovanjem 
vozila koja mora ju ispunjavati zahtjeve iz stavaka od 2. do 4. ovog Dodatka.
1.1. Za vozila sa zabr tvljenim susta vom spremnika za gorivo mogu se na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog 
tijela primijeniti postupci koji su altern ativa stav cima od 2. do 4. ovog Dodatka.
1.2. Ako proizv ođač odabere primjenu nekog alternati vnog postupka, svi podaci ispitnog postupka za provjer u 
sukladnosti moraju se zabilježiti u homolog acijsk oj dokumentaciji.
2. ISPITIV ANJE PROPUŠT ANJA
2.1. Izoliraju se odušnici u atmosferu iz susta va za kontrolu emisi ja.
2.2. Susta v za dovod goriva stavlja se pod tlak od 3,70 ±0,10 kPa. Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog 
tijela može se primij eniti alternati vni tlak, pri čemu se mora uzeti u obzir raspon radnog tlaka u sustavu za dovod 
goriva.
2.3. Prije izoliranja sustava za gorivo od izvora tlaka dopušta se stabiliziranje tlaka.
2.4. Nak on izoliranja sustava za gorivo tlak ne smije pasti za više od 0,50 kPa u pet minuta.
2.5. Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela funkcija za propuštanje može se dokazati ekvivalentnim 
alternativnim postupk om.
3. ISPITIV ANJE ODZRAČIV ANJA
3.1. Izoliraju se odušnici u atmosferu iz susta va za kontrolu emisi ja.
3.2. Susta v za dovod goriva stavlja se pod tlak od 3,70 ±0,10 kPa. Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog 
tijela može se primij eniti alternati vni tlak, pri čemu se mora uzeti u obzir raspon radnog tlaka u sustavu za dovod 
goriva.
3.3. Prije izoliranja sustava za gorivo od izvora tlaka dopušta se stabiliziranje tlaka.
3.4. Otvori odušnika sustava za kontrolu emisi ja namještaj u se na tvorničk o stanje.
3.5. Tlak sustava za dovod goriva mora pasti na tlak manji od 2,5 kPa iznad tlaka okoline unutar jedne minute.
3.6. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela funkcionalni kapacitet za odzračivanje može se, ako je 
primjenjivo , dokazati ekvivalentnim alternativnim postupk om.
4. ISPITIV ANJE PROČIŠĆA VANJA
4.1. Oprema koja omogućuje detektiranje protoka zraka od 1,0 litre u minuti priključuje se na ulaz za pročišća vanje, a 
tlačna posuda, dovoljne veličine da ima zanemar iv učinak na sustav za pročišća vanje, priključuje se prek o 
preklopnog ventila na ulaz za pročišća vanje ili nekak o drukčije.HR Službeni list Europske unij e L 423/68 26.11.2021.  
4.2. Proizvođ ač smije upotr ijebiti mjerač protoka po svojem izbor u ako je taj mjerač prihvatljiv nadležnom tijelu.
4.3. Vozilom se upravlja tako da se utvrde sva konstr ukci jska obilježja sustava za pročišćavanje koja bi mog la ograničiti 
pročišća vanje te se bilježe sve okolnosti.
4.4. Dok motor radi unutar ograničenja iz stavka 4.3. ovog Dodatka, protok zraka utvrđuje se:
4.4.1. uključenjem naprav e iz stavka 4.1. ovog Dodatka. Mora se uočiti pad tlaka s atmosfersk e razine na razinu koja 
pokazuje da je obujam od 1,0 litre zraka ušao u sustav za kontrolu emisi ja nastalih isparavanjem u roku od jedne 
minute ; ili
4.4.2. ako se upotrebljava alternativni uređaj za mjerenje protoka , očitanjem od najmanje 1,0 litre u minuti.
4.4.3. Na zahtjev proizv ođača vozila i uz odobrenje nadležnog tijela, može se koristiti altern ativni postupak ispitivanja 
pročišća vanja.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/69  
Dodatak 5. 
Uređaji u vozilu za praćenje potrošnje goriva ili elektr ične energije 
Primjenjivo samo za razinu 1A
1. UVOD
U ovom se Dodatku utvrđuju definicij e i zahtjevi koji se primjenjuju na uređaj e u vozilu za praćenje potrošnje goriva 
ili elektr ične energije.
2. DEFINICIJE
2.1. „Uređaj u vozilu za praćenje potrošnje goriva ili elektr ične energije” ili „OBFCM” znači svaki konstr ukcijski element, 
hardverski ili softverski, koji mjer i i upotrebljava parametre vozila, motor a, goriva ili elektr ične energije za 
utvrđivanje i davanje barem podataka iz stavka 3. ovog Dodatka te pohranjivanje u vozilu tih vrijednosti za cijeli 
radni vijek.
2.2. „Vrijednost za cijeli radni vijek” znači vrijednosti određene veličine koje su u trenutku t u vozilu utvrđene i 
pohranjene, a akumulirale su se otkad je vozilo proizvedeno do trenutka t.
2.3. „Brzina ubrizga vanja goriva u motor ” znači količina goriva ubrizgan og u motor po jedinici vremena. U tu količinu 
nije uključeno gorivo ubrizga no izrav no u uređaj za kontrolu onečišćenja.
2.4. „Brzina ubrizga vanja goriva u vozilu” znači količina goriva ubrizganog u motor i izrav no uređaj za kontrolu 
onečišćenja po jedinici vremena. U tu količinu nije uključeno gorivo koje troši grijač na gorivo.
2.5. „Ukupno potrošeno gorivo (u radnom vijeku)” znači akumulirana izračunana količina goriva ubrizgan og u motor i 
izračunana količina goriva ubrizgan og izrav no u uređaj za kontrolu onečišćenja. U tu količinu nije uključeno 
gorivo koje troši grijač na gorivo.
2.6. „Ukupna prijeđena udaljenost (u radnom vijeku)” znači akumulirana prijeđena udaljenost iz istog izvora podataka 
koji koristi brojač kilometara u vozilu.
2.7. „Energij a iz elektr ične mreže” znači, za OVC-HEV -ove, elektr ična energija koja teče u bate riju kad je vozilo spojeno 
na vanjski izvor energije, a motor je isključen. Ne smije obuhvaćati elektr ične gubitke između vanjsk og izvora 
energije i bater ije.
2.8. „Rad s dopunjavan jem bater ije” znači, za OVC-HEV -ove, radno stanje vozila u kojem napunjenost REESS-a (SOC) 
može varirati, ali upravljačk i susta v vozila nasto ji održati, u prosjeku, trenutačnu napunjenost.
2.9. „Rad na bater ijski pogon” znači, za OVC-HEV -ove, radno stanje vozila u kojem je trenutačni SOC REESS-a veći od 
ciljane vrijednosti SOC-a za dopunja vanje bater ije i u kojem, premda može varirati, upravljački sustav vozila nasto ji 
smanjiti SOC s više razine na ciljanu vrijednost SOC-a za dopunjavan je bater ije.
2.10. „Način rada za dopunja vanje koji može odabrati vozač” znači, za OVC-HEV -ove, radno stanje u kojem je vozač 
odabrao način rada za povećanje SOC-a REESS-a.
3. INFORMA CIJE KOJE SE UTVRĐUJU, POHRANJUJU I DAJU
OBFCM mora utvrđivati barem parametre navedene u nastav ku i pohranjivati u vozilu njiho ve vrijednosti za cijeli 
radni vijek. Parametr i se izračuna vaju i prilagođa vaju u skladu s normama iz stavka 6.5.3.2. podsta vka (a) 
Dodatka 1. Prilogu C5.
Informaci je iz stavaka 3.1. i 3.2. moraju biti dostupne putem serijskog sučelja navedenog u stavku 6.5.3.2. 
podsta vku (c) Dodatka 1. Prilogu C5.HR Službeni list Europske unij e L 423/70 26.11.2021.  
3.1. Za sva vozila iz stavka 5.11. ovog Pravilnika, osim za OVC-HEV -ove:
(a) ukupno potrošeno gorivo (u radnom vijeku) (l);
(b) ukupna prijeđena udaljenost (u radnom vijeku) (km);
(c) brzina ubrizga vanja goriva u motor (g/s);
(d) brzina ubrizga vanja goriva u motor (l/s);
(e) brzina ubrizga vanja goriva u vozilu (g/s);
(f) brzina vozila (km/h).
3.2. Za OVC-HEV -ove:
(a) ukupno potrošeno gorivo (u radnom vijeku) (l);
(b) ukupno potrošeno gorivo u radu na bater ijski pogon (u radnom vijeku) (l);
(c) ukupno potrošeno gorivo u načinu rada za dopunjavanje koji može odabrati vozač (u radnom vijeku) (l);
(d) ukupna prijeđena udaljenost (u radnom vijeku) (km);
(e) ukupna prijeđena udaljenost u radu na bater ijski pogon s isključenim motorom (u radnom vijeku) (km);
(f) ukupna prijeđena udaljenost u radu na bater ijski pogon s uključenim motorom (u radnom vijeku) (km);
(g) ukupna prijeđena udaljenost u načinu rada za dopunjavanje koji može odabrati vozač (u radnom vijeku) (km);
(h) brzina ubrizga vanja goriva u motor (grami/sekunda);
(i) brzina ubrizga vanja goriva u motor (l/s);
(j) brzina ubrizga vanja goriva u vozilu (g/s);
(k) brzina vozila (km/h);
(l) ukupna energi ja prenesena iz elektr ične mreže u bater iju (u radnom vijeku) (kWh).
4. TOČNOST
4.1. Proizvođ ač se mora pobr inuti da OBFCM daje podatke iz stavka 3. s najvećom točnošću koju može postići mjer no- 
računski susta v upravljačk e jedinice motor a.
4.2. Ne dovodeći u pitanje stavak 4.1., proizv ođač se mora pobr inuti da je točnost izračunana na tri decimale pomoću 
sljedeće formule viša od –0,05 i niža od 0,05:
pri čemu je
Fuel_Consumed WLTP (l) potrošnja goriva utvrđena u prvom ispitivanju proved enom u skladu sa 
stavk om 1.2. Priloga B6., izračunana u skladu sa stavkom 6. Priloga B7. 
pomoću rezultata emisija u cijelom ciklusu prije primjene korekcij a (rezultat 
koraka 2 iz tablice A7/1 iz Prilogu B7.), pomnožena sa stvar nom prijeđenom 
udaljenošću i podi jeljena sa 100.
Fuel_Consumed OBFCM (l) potrošnja goriva utvrđena za isto ispitivanje pomoću razlika parametra 
„Ukupno potrošeno gorivo (u radnom vijeku)” kako su dobivene iz OBFCM-a.
Za OVC-HEV -ove prov odi se ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/71  
4.2.1. Ako zahtij evana točnost iz stavka 4.2. nije ostvarena, točnost naknadnih ispitivanja tipa 1. provedenih u skladu sa 
stavk om 1.2. Priloga B6. mora se ponovno izračunati prema formulama iz stavka 4.2. pomoću količine potrošenog 
goriva utvrđene i akumulirane tijekom svih provedenih ispitivanja. Zahtjev u pogledu točnosti smatra se ispunjenim 
u trenutku kad je točnost viša od –0,05 i niža od 0,05.
4.2.2. Ako zahtijevana točnost iz stavka 4.2.1. nije ostvarena ni nakon naknadnih ispitivanja na teme lju te točke, mogu se 
provest i dodatna ispitivanja za potrebe utvrđivanja točnosti, no ukupan broj ispitivanja ne smije prijeći tri 
ispitivanja za vozilo ispitano bez primjene interpolacijske metode (vozi lo H) odnosno šest ispitivanja za vozilo 
ispitano uz primjenu interpolacijske metode (tri za vozilo H i tri za vozilo L). Točnost se za dodatna naknadna 
ispitivanja tipa 1. pono vno izračuna va u skladu s formulama iz stavka 4.2. pomoću količine potrošenog goriva 
utvrđene i akumulirane tijek om svih provedenih ispitivanja. Zahtjev se smatra ispunjenim u trenutku kad je točnost 
viša od –0,05 i niža od 0,05. Ako su ispitivanja provede na samo za potrebe utvrđivanja točnosti OBFCM-a, rezultati 
dodatnih ispitivanja ne smiju se uzeti u obzir ni za koju drugu potrebu.
5. PRISTUP POD ACIMA IZ OBFCM-a
5.1. OBFCM mora omogućavati standardiziran i neograničen pristup podacima iz stavka 3. i biti u skladu s normama iz 
stavka 6.5.3.1. podsta vka (a) i stavka 6.5.3.2. podsta vka (a) Dodatka 1. Prilogu C5.
5.2. Iznimno od uvjeta za vraćanje na nulu određenih u normama iz stavka 5.1. i ne dovodeći u pitanje stavk e 5.3. i 5.4., 
vrijednosti brojača za cijeli radni vijek moraju se čuvati od trenutka stavljanja vozila u uporabu.
5.3. Vrijednosti brojača za cijeli radni vijek mogu se vratiti na nulu samo ako je riječ o vozilu čija upravljačka jedinica 
motor a ima vrstu memor ije koja ne može čuvati podatke ako se ne napa ja elektr ičnom energijom. Tim se vozilima 
vrijednosti mogu istovremeno vratiti na nulu samo u slučaj u odspa janja akumulat ora od vozila. Obveza čuvanja 
vrijednosti brojača za cijeli radni vijek u tom se slučaju primjenjuje za nove homologaci je najkasni je od 1. siječnja 
2022 ., a za nova vozila od 1. siječnja 2023 .
5.4. U slučaju neispravnosti koje utječu na vrijednosti brojača za cijeli radni vijek ili zamjene upravljačk e jedinice motor a, 
brojači se mogu istovremeno vratiti na nulu kako bi vrijednosti ostale potpuno sinkronizirane.HR Službeni list Europske unij e L 423/72 26.11.2021.  
Dodatak 6. 
Zahtjevi za vozila koja upotreblja vaju reagens u sust avu za naknadnu obradu ispušnih plino va 
1. Ovim se Dodatk om utvrđuju zahtjevi za vozila koja za smanjivanje emisi ja upotrebljava ju reagens u sustavu za 
naknadnu obradu ispušnih plinova. U ovom Dodatku svak o upućivanje na spremnik za reagens tumači se kao da 
se primjenjuje i na ostale spremnike u koje je pohranjen reage ns.
1.1. Kapa citet spremnika za reage ns mora biti taka v da puni spremnik za reagens nije potrebno dopunja vati tijekom 
prosječne autonomi je od 5 punih spremnika za gorivo ako se spremnik za reage ns može lako dopuniti (npr . bez 
upotrebe alata i potrebe za uklanjanjem unutar nje opreme vozila; otvaranje unutar njeg pretinca u svrhu 
omogućivanja dopunjavan ja reagensa ne smatra se uklanjanjem unutar nje opreme). Ako se smatra da se 
spremnik za reagens ne može lako nadopuniti kako je prethodno opisano, minimalni kapacitet spremnika 
reage nsa mora biti jednak barem prosječnoj auton omiji od 15 punih spremnika za gorivo. Međutim, u slučaj u da 
u skladu sa stavk om 3.5. proizv ođač odabere da se sustav za upozora vanje aktivira prije nego što se isprazni 
spremnik za reage ns na udaljenosti koja ne smije biti manja od 2 400 km, ne primjenjuju se navedena 
ograničenja minimalnog kapaciteta spremnika za reagens.
1.2. U kontekstu ovog Dodatka smatra se da se pojam „prosječna autonom ija” teme lji na potrošnji goriva ili reagensa 
tijekom ispitivanja tipa 1. proved enog u svrhu određivanja auton omije spremnika za gorivo ili spremnika za 
reage ns.
2. PRIKAZ KOLIČINE REA GENSA
2.1. Na ploči s instr umentima vozila mora se nalaziti indikator koji obavješ tava vozača kad je razina reagensa ispod 
granične vrijednosti navedene u stavku 3.5.
3. SUST AV ZA UPOZORA VANJE VOZAČA
3.1. Vozilo mora imati sustav za upozora vanje koji se sastoji od vizualnih upozorenja kojim se upozorava vozača ako 
se utvrdi nepravi lnost u doziranju reag ensa, npr. previsoka razina emisi ja, preniska razina reagensa, prekinuto 
doziranje reagensa ili problem kvalitet e reagensa koja nije u skladu s proizvođačevim specifi kaci jama. Sustav za 
upozoravan je može imati i uređaj za zvučno upozoravanje vozača.
3.2. Signal sustava za upozoravan je mora se pojača vati usporedno sa smanjivanjem razine reage nsa. Najviši je stupanj 
signala upozorenje vozaču koje nije moguće jednostav no isključiti ili zanemar iti. Ne smije postoj ati mogućnost da 
se sustav isključi prije nego što se reagens dopuni.
3.3. Vizualno upozorenje je prikaz poruke koja ukazuje na nisku razinu reagensa. To upozorenje ne smije biti isto 
upozorenje kao ono koje se primjenjuje za potrebe OBD-a ili drugog održavanja motora. Upozorenje mora biti 
dovoljno jasno da voza č shvati da je razina reage nsa niska (npr . „niska razina uree”, „niska razina AdBlue” ili 
„reagen s nizak”).
3.4. Susta v za upozoravanje u početku ne mora djelov ati kontinuirano, ali upozorenje se mora postupno pojača vati 
tako da posta je sve kontinuirani je kako se razina reag ensa približav a točki u kojoj se aktivira sustav za prinudu 
vozača iz stavka 8. Mora biti prikazano izričito upozorenje (npr . „dopunite ureu”, „dopunit e AdBlue”, „dopunite 
reage ns”). Kontinuiran rad sustava za upozoravan je smije se privremeno prekinuti zbog drugih signala 
upozorenja pod uvjet om da su ta upozorenja važne poruke koje se odnose na sigur nost.
3.5. Susta v za upozora vanje aktivira se na udaljenosti koja odgovara autonomi ji od najmanj e 2 400 km prije nego što 
se isprazni spremnik za reagens ili, u skladu s odabirom proizvođ ača, najkasnije kad razina reage nsa u spremniku 
dosegne jednu od sljedećih razina:
(a) razina koja se smatra dovoljnom za vožnju 150 % prosječne autonomi je s punim spremnik om za gorivo; ili
(b) 10 % kapaciteta spremnika za reagens,
ovisno što nastupi prije.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/73  
4. PREPOZNA VANJE NEISPRA VNOG REA GENS A
4.1. Vozilo mora raspolagati načinom za otkr ivanje prisutnosti reagensa koji odgovara karakteristikama prema 
proizv ođačevoj deklaraciji navedenima u Prilogu A1.
4.2. Ako reagens u spremniku ne odgovara minimalnim zahtjevima prema proizvođačev oj deklaraciji, sustav za 
upozoravan je vozača iz stavka 3. mora se uključiti i prikazati poruku s odgovara jućim upozorenjem (npr . 
‚otkr ivena pogrešna urea’, ‚otkr iven pogrešni AdBlue ’ ili ‚otkr iven pogrešni reage ns’). Ako se kvaliteta reage nsa ne 
popra vi unutar 50 km vožnje od uključivanja sustava za upozoravanje, primjenjuju se zahtjevi za prinudu vozača 
iz stavka 8.
5. PRAĆENJE POTR OŠNJE REA GENS A
5.1. Vozilo mora raspolagati načinom za utvrđivanje potrošnje reagensa i mogućnošću da se podacima o potrošnji 
pristupi vanjskim uređaj em.
5.2. Vrijednosti prosječne potrošnje reage nsa i prosječne tražene potrošnje reagensa susta va motor a moraju biti 
dostupne putem serijskog sučelja na standardnom dijagnostičk om konektor u. Podaci moraju biti dostupni za 
prethodnih 2 400 kilometara rada vozila.
5.3. Za praćenje potrošnje reagensa prat e se barem sljedeći parametr i vozila:
(a) razina reagensa u spremniku vozila; i
(b) protok reage nsa ili ubrizga vanje reage nsa, koliko je tehni čki moguće blizu točke ubrizga vanja u susta v za 
naknadnu obradu ispušnih plinova.
5.4. Ako dođe do odstupanja za više od 50 % od prosječne potrošnje reagensa i prosječne tražene potrošnje reagensa 
susta va motora u razdoblju od 30 minuta rada, aktivira se sustav za upozoravan je voza ča iz stavka 3., koji 
prikazuje poruku s odgovara jućim upozorenjem (npr. „neispravno st u doziranju uree”, „neispra vnost u doziranju 
AdBlue” ili „neispra vnost u doziranju reagensa”). Ako se potrošnja reagensa ne popravi unutar 50 km od 
aktiviranja sustava za upozoravanje, primjenjuju se zahtjevi za prinudu vozača iz stavka 8.
5.5. Ako je doziranje reagensa prekinuto, aktivira se sustav za upozora vanje vozača iz stavka 3. koji prikazuje poruku s 
odgo varajućim upozorenjem. Ako sustav motora prekine doziranje reagensa zato što je radno stanje vozila takvo 
da doziranje reagensa nije potrebno s obzirom na emisi je vozila, aktivacij a susta va za upozoravanje kako je 
opisana u stavku 3. nije nužna pod uvjet om da je proizvođač jasno obavi jestio homologaci jsko tijelo o tome kad 
postoj e takva radna stanja. Ako se doziranje reagensa ne popravi unutar 50 km od aktiviranja sustava za 
upozoravan je, primjenjuju se zahtjevi za prinudu vozača iz stavka 8.
6. PRAĆENJE EMISIJA NO X
6.1. Umjesto zahtjeva za praćenje iz stavaka 4. i 5., proizv ođači mogu izrav no upotreblja vati senzore za ispušne 
plino ve za otkr ivanje prek omjer ne razine NO x u ispušnim plinovima.
6.2. Proizv ođač mora dokazati da se, kad nastupe okolnosti iz stavaka 4.2., 5.4. ili 5.5., na temelju senzora iz 
stavka 6.1. i svih drugih senzora na vozilu aktivira sustav za upozoravanje vozača iz stavka 3., prikazuje poruka s 
odgo varajućim upozorenjem (npr . „previsok e emisi je – provj erite ureu”, „previsoke emisi je – provjerite AdBlue”, 
„previsok e emisije – provj erite reagens”) i aktivira sustav za prinudu vozača iz stavka 8.3.HR Službeni list Europske unij e L 423/74 26.11.2021.  
Za potrebe ovog stavka pretpostav lja se da te okolnosti nastupaj u ako su prek oračene primjenjive granične 
vrijednosti OBD-a za NOx utvrđene u tablici 4. iz stavka 6.8.2.
Emisije dušik ovih oksida tijekom ispitivanja radi dokazivanja sukladnosti s tim zahtjevima ne smiju biti za više od 
20 % veće od graničnih vrijednosti OBD-a.
7. POHRANJIV ANJE INFORMA CIJA O NEISPRA VNOSTIMA
7.1. Svak o upućivanje na ovaj stavak znači da se pohranjuje neizbr isivi identifikator parametra (PID) kojim se bilježe 
razlog za aktivacij u i udaljenost koju je vozilo prešlo dok je susta v za prinudu bio aktivan. Vozilo čuva zapis s 
PID-om najmanj e 800 dana ili 30 000 km rada vozila. PID mora biti dostupan putem serijskog sučelja na 
standardnom dijagnostičk om konekto ru na zahtjev gener ičkog alata za skeniranje u skladu s odredbama 
stavka 6.5.3.1. Dodatka 1. Prilogu C5. Informaci je pohranjene u PID-u moraju biti povezane s ukupnim 
razdobljem rada vozila tijek om kojeg su se poja vile s točnošću koja nije manja od 300 dana ili 10 000 km.
7.2. Na neisprav nosti u sustavu za doziranje reagensa koje se pripišu tehničkim kvarovima (npr . mehanički ili 
elektr ični kvar) također se primjenjuju zahtjevi povezani s OBD-om iz stavka 6.8. ovog Praviln ika i Priloga C5.
8. SUST AV ZA PRINUDU VOZAČA
8.1. Vozilo mora imati sustav za prinudu vozača kako bi se osiguralo da vozilo uvijek radi s isprav nim susta vom za 
kontrolu emisi ja. Sustav za prinudu vozača konstr uira se tako da vozilo ne može raditi s praznim spremnik om 
reage nsa.
8.1.1. Zahtjev za sustav za prinudu vozača ne primjenjuje se na vozila konstr uirana i izrađena za upotrebu službe 
spaša vanja, oružanih snaga, službi civilne zaštite, vatrog asnih službi i snaga odgo vorni h za održavanje javn og 
reda. Trajnu deaktivaciju susta va za prinudu vozača za ta vozila smije izvesti samo proizvođač vozila.
8.2. Susta v za prinudu aktivira se najkasni je:
(a) u slučaj u kad se sustav za upozoravanje aktivira najmanje 2 400 km prije nego što se očekuje da će se 
spremnik za reagens isprazniti, kad razina reagensa u spremniku dosegne razinu koja se smatra dovoljnom 
za prosječnu autonomi ju vozila s punim spremnik om goriva;
(b) u slučaju kad se sustav za upozoravan je aktivira na razini opisanoj u stavku 3.5. podstavku (a), kad razina 
reagensa u spremniku dosegne razinu koja se smatra dovoljnom za 75 % prosječne auton omije vozila s 
punim spremnik om goriva;
(c) u slučaju kad se susta v za upozoravanje aktivira na razini opisanoj u stavku 3.5. podsta vku (b), kad razina 
reagensa u spremniku dosegne 5 % kapacitet a;
(d) u slučaju kad se sustav za upozora vanje aktivira prije razina opisanih i u stavku 3.5. podsta vku (a) i u 
stavku 3.5. podstavku (b), ali manje od 2 400 km prije nego što bi se ispraznio spremnik za reage ns, do koje 
god od razina iz podsta vka (b) ili (c) se spusti rani je.
U slučaju opisanom u stavku 6.1. sustav se aktivira kad se poja ve nepravilnosti opisane u stavku 4. ili 5. ili razine 
dušik ovih oksida opisane u stavku 6.2.
Detekci jom praznog spremnika za reage ns i nepravilnosti iz stavka 4., 5. ili 6. počinje primjena zahtjeva za 
pohranjivanje informaci ja o kvarov ima iz stavka 7.
8.3. Proizv ođač bira vrstu susta va za prinudu koji će ugraditi. Mogući sustavi opisani su u stav cima 8.3.1., 8.3.2., 8.3.3. 
i 8.3.4. (ovisno o slučaju).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/75  
8.3.1. Pristup „nemogućnost ponovnog pokretanja motora nakon isteka odbrojavanja” omogućava ograničav anje broja 
ponovn ih pokretanja ili kilometara vožnje nakon aktivacij e sustava za prinudu. Pokretanja motora koja započne 
upra vljački sustav vozila, kao što su start-stop susta vi, nisu uključena u to odbroja vanje.
8.3.1.1. U slučaju kad se sustav za upozoravan je aktivira najmanje 2 400 km prije nego što se očekuje da će se spremnik za 
reage ns isprazniti ili zbog pojave nepravilnosti opisanih u stavku 4. ili 5. ili razina dušik ovih oksida opisanih u 
stavku 6.2., ponovna pokretanja motora onemogućuju se odmah nakon što vozilo prijeđe udaljenost koja se 
smatra dovoljnom za vožnj u prosječne autonomi je vozila s punim spremnik om nakon aktiviranja sustava za 
prinudu.
8.3.1.2. U slučaju kad se sustav za prinudu aktivira na razini opisanoj u stavku 8.2. podstavku (b), ponovna pokretanja 
motor a onemogućuju se odmah nakon što vozilo prijeđe udaljenost koja se smatra dovoljnom za vožnj u 75 % 
prosječne autonomi je vozila s punim spremnik om nakon aktiviranja susta va za prinudu.
8.3.1.3. U slučaju kad se susta v za prinudu aktivira na razini opisanoj u stavku 8.2. podstavku (c), ponovna pokretanja 
motor a onemogućuju se odmah nakon što vozilo prijeđe udaljenost koja se smatra dovoljnom za vožnju 
prosječne autonomi je vozila s kapacitet om spremnika za reagens od 5 % nakon aktiviranja sustava za prinudu.
8.3.1.4. Uz to, ponovn a pokretanja motora onemogućuju se u trenutku kad se isprazni spremnik za reagens, ako do toga 
dođe prije bilo koje situacije iz stavaka 8.3.1.1., 8.3.1.2. i 8.3.1.3.
8.3.2. Pristup „nemogućnost pokretanja nakon dopune goriva” onemogućava pokretanje vozila nakon dopune goriva 
ako je aktiviran susta v za prinudu.
8.3.3. Pristup „zaključa vanja spremnika za gorivo” sprečava dopunu goriva u vozilo zaključavanjem mehanizma otvora 
za punjenje goriva nakon aktiviranja susta va za prinudu. Susta v za zaključavanje mora biti dovoljno robustan da 
se spriječe nedopušteni zahvati na njemu.
8.3.4. Ova j se stavak i njego vi podsta vci primjenjuju samo na razinu 1A.
Pristup „ograničenja radne sposobnosti” ograničava brzinu vozila nakon aktiviranja sustava za prinudu. Razina 
ograničenja brzine mora biti uočljiva vozaču i znatno smanjiti najv eću brzinu vozila. To ograničenje počinje 
djelov ati postupno ili nakon pokretanja motora. Neposredno prije spreča vanja ponovnog pokretanja motora 
brzina vozila ne smije biti veća od 50 km/h.
8.3.4.1. U slučaju kad se sustav za upozoravan je aktivira najmanje 2 400 km prije nego što se očekuje da će se spremnik za 
reage ns isprazniti ili zbog pojave nepravilnosti opisanih u stavku 4. ili 5. ili razina dušik ovih oksida opisanih u 
stavku 6.2., ponovna pokretanja motora onemogućuju se odmah nakon što vozilo prijeđe udaljenost koja se 
smatra dovoljnom za vožnj u prosječne autonomi je vozila s punim spremnik om nakon aktiviranja sustava za 
prinudu.
8.3.4.2. U slučaju kad se sustav za prinudu aktivira na razini opisanoj u stavku 8.2. podstavku (b), ponovna pokretanja 
motor a onemogućuju se odmah nakon što vozilo prijeđe udaljenost koja se smatra dovoljnom za vožnj u 75 % 
prosječne autonomi je vozila s punim spremnik om nakon aktiviranja susta va za prinudu.
8.3.4.3. U slučaju kad se susta v za prinudu aktivira na razini opisanoj u stavku 8.2. podstavku (c), ponovna pokretanja 
motor a onemogućuju se odmah nakon što vozilo prijeđe udaljenost koja se smatra dovoljnom za vožnju 
prosječne autonomi je vozila s kapacitet om spremnika za reagens od 5 % nakon aktiviranja sustava za prinudu.HR Službeni list Europske unij e L 423/76 26.11.2021.  
8.3.4.4. Uz to, ponovn a pokretanja motora onemogućuju se u trenutku kad se isprazni spremnik za reagens, ako do toga 
dođe prije bilo koje situacije iz stavaka 8.3.4.1., 8.3.4.2. i 8.3.4.3.
8.4. Nak on što sustav za prinudu onemogući ponovno pokretanje motora, susta v se deaktivira samo ako se uklone 
nepravi lnosti utvrđene u stavku 4., 5. ili 6. ili ako količina reagensa dodana u vozilo ispunjava barem jedan od 
sljedećih kriterija:
(a) razina koja se smatra dovoljnom za vožnju 150 % prosječne autonomi je s punim spremnik om za gorivo; ili
(b) najmanj e 10 % kapaciteta spremnika za reag ens.
Nak on popra vka radi uklanjanja kvara zbog kojeg se aktivirao OBD na teme lju stavka 7.2. sustav za prinudu može 
se ponovno inicijalizirati (vratiti u početno stanje) putem serijskog sučelja OBD-a (npr . gener ičkim alatom za 
skeniranje) kako bi se omogućilo ponovno pokretanje vozila u svrhu samodij agnoze. Vozilo se vozi najviše 
50 km da bi se provje rila uspješnost popravka. Sustav za prinudu potpuno se reaktivira ako nakon provj ere kvar i 
dalje bude prisutan.
8.5. Susta v za upozora vanje vozača iz stavka 3. ovog Dodatka mora prikazati poruku koja jasno pokazuje:
(a) broj preostalih pono vnih pokretanja vozila i/ili preostalu udaljenost ; i
(b) uvjete pod kojima je vozilo moguće ponovno pokrenuti.
8.6. Detaljne pisane informacije kojima su opisane karakteristi ke isprav nog rada susta va za prinudu vozača u cijelosti 
mora ju se dosta viti homologa cijsk om tijelu u trenutku homologaci je.
8.7. U okvir u zahtjeva za homologaci ju na temelju ovog Pravilnika proizvođač mora dokazati rad susta va za 
upozoravan je i sustava za prinudu vozača.
9. ZAHT JEVI U POGLEDU INFORMA CIJA
9.1. Proizv ođač je svim vlasnicima novih vozila dužan dati jasne pisane informaci je o svak om sustavu za naknadnu 
obrade ispušnih plino va koji upotrebljava reage ns. U njima se navodi da u slučaju neisprav nosti susta va za 
naknadnu obrade ispušnih plinova sustav za upozoravan je vozača upozorava vozača na taj problem, a susta v za 
prinudu vozača nakon toga sprečava pokretanje vozila.
9.2. U uputama se navode zahtjevi za pravilnu upotrebu i održa vanje vozila, uključujući isprav nu upotrebu potrošnih 
reage nsa.
9.3. U uputama se navodi treba li vozač vozila dopunjavati potrošne reagense izvan uobičajenih inter vala održa vanja. 
Nav odi se i način na koji vozač treba dopuniti spremnik za reagens. Uz to se navodi i vjerojatna potrošnja 
reage nsa za taj tip vozila te koliko je često potrebno dopunjavati reage ns.
9.4. U uputama se navodi da su upotreba i dopunjavan je potrebnog reage nsa isprav nih svojstava obvezni da bi vozilo 
bilo u skladu s certifikatom o sukladnosti.
9.5. U uputama se navodi da upotreba vozila bez potrošnje reagensa može biti kazneno djelo ako je reagens potreban 
za smanjenje emisija.
9.6. U uputama se objašnjava način djelovanja susta va za upozora vanje vozača i susta va za prinudu vozača. Uz to se 
objašnjav aju posljedice neobraćanja pozor nosti na sustav za upozoravanje voza ča i posljedice nedopunjavanja 
reage nsa.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/77  
10. RADNI UVJETI SUST AVA ZA NAKNADNU OBRADU
Proizv ođači su se dužni pobr inuti da susta v za kontrolu emisija djelotv orno kontrolira emisije u svim uvjetima 
okoline, posebno na niskim temperaturama okoline. To uključuje mjere za spreča vanje potpunog smrzav anja 
reage nsa tijekom parkiranja u trajanju od najv iše 7 dana na 258 K (–15 °C) sa spremnik om za reagens 
napunjenim na 50 %. Ako je reagens smrznut, proizv ođač se dužan pobr inuti da će reag ens biti spreman za 
upotrebu unutar 20 minuta od pokretanja vozila na 258 K (–15 °C), izmjerenih u spremniku za reage ns vozila.HR Službeni list Europske unij e L 423/78 26.11.2021.  
PRILOZI: DIO A 
Homolog acijski zahtjevi i dokumentacij a u prilozima iz dijela A su zajednički nizu izmjena koji obuhvaća razine 1A/1B i 
nizu izmjena koji obuhvaća razinu 2 ovog Pravilnika. To znači da neki elementi nisu obvezni, ili da ih se mora unije ti 
dvaput, za zatraženu razinu homologaci je. U takvim slučaj evima element se može izostaviti odnosno ponovi ti.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/79  
PRILOG A1. 
Karakter istike mot ora i vozila te informa cije za provođenje ispitivanja 
Sljedeće se informaci je, ako je primjenjivo, prilažu u tri primjerka s popisom dokumenata.
Ako ima tehničkih crteža, oni mora ju biti u odgo varajućem mjer ilu i prikazivati dovoljno detalja; mora ju biti u formatu A4 
ili presa vijeni na taj format. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.
Ako sustavi, sasta vni dijelovi ili zasebne tehničk e jedinice imaju elektroničk o upra vljanje, mora ju se dosta viti informaci je o 
njiho vu radu.
Razina homologaci je na koju se odnosi zahtjev (L1A, L1B): …
0. OPĆI POD ACI
0.1. Marka (trgo vačk o ime proizvođača): …
0.2. Tip: …
0.2.1. Trgovačka imena (ako postoje): …
0.2.3. Identif ikatori porodice (ako je primjenjivo):
0.2.3.1. Interp olacij ska porodica: …
0.2.3.2. Porodice po ATCT -u: …
0.2.3.4. Porodica po cesto vnom otpor u
0.2.3.4.1. Porodica po cesto vnom otpor u kojoj pripada VH: …
0.2.3.4.2. Porodica po cesto vnom otpor u kojoj pripada VL: …
0.2.3.4.3. Porodice po cestovnom otpor u primjenjive u interpolacijsk oj porodici: …
0.2.3.5. Porodice po matr ici cesto vnog otpora: …
0.2.3.6. Porodice po periodičnoj rege neraciji: …
0.2.3.7. Porodice po ispitivanju emisija nastalih isparav anjem: …
0.2.3.8. Porodice po OBD-u: …
0.2.3.9. Porodice po trajnosti: …
0.2.3.10. Porodice po ER-u: …
0.2.3.11. Porodica vozila na plin: …
0.2.3.12. Ostale porodice: …
0.4. Kategor ija vozila (c): …
0.8. Imena i adrese proizvod nih pogona: …
0.9. Ime i adresa zastupnika proizv ođača (ako postoj i): …
1. OPĆE KONSTR UKCIJSKE KARAK TERISTIKE
1.1. Foto grafije i/ili crteži reprezentativnog vozila / sastavnog dijela / zasebne tehničk e 
jedinice (1):
1.3.3. Pogonske osovine (broj, položaj, međusobna povezanost): …
2. MASE I DIMENZIJE (f) (g) (7)
(u kg i mm) (uputiti na crtež ako je primjenjivo )HR Službeni list Europske unij e L 423/80 26.11.2021.  
2.6. Masa u voznom stanju (h)
(a) najveća i najmanj a masa za svaku varijantu: …
2.6.3. Rotaci jska masa: 3 % zbroja mase u voznom stanju i 25 kg ili stvar na vrijednost, po 
osovini (kg): …
2.8. Najveća tehnički dopušt ena masa opterećenog vozila prema proizvođačevim 
podacima (i) (3): …
3. PRET VARAČ ZA POGONSKU ENER GIJU (k)
3.1. Proizvođa č pretvarača za pogonsku energiju: …
3.1.1. Proizvođa čeva oznaka (kak o je označena na pretvaraču za pogonsku energi ju ili 
drugi način identif ikacij e): …
3.2. Moto r s unutar njim izgar anjem
3.2.1.1. Princip rada: vanjski izvor paljenja/ kompr esijsk o paljenje/ s dvojnim gorivom (1)
Ciklus: četverotaktni/dvotak tni/rotacijski (1)
3.2.1.2. Broj i raspored cilindara: …
3.2.1.2.1. Promjer (1): … mm
3.2.1.2.2. Hod klipa (1): … mm
3.2.1.2.3. Redoslije d paljenja: …
3.2.1.3. Obujam motor a (m): … cm3
3.2.1.4. Kompr esijski omjer (2): …
3.2.1.5. Crteži komore za izgar anje, čela klipa i, u slučaj u motora s vanjskim izvorom 
paljenja, klipnih prst ena: …
3.2.1.6. Uobičaj ena brzina vrtnje motora u praznom hodu (2): … min–1
3.2.1.6.1. Povišena brzina vrtnje mot ora u praznom hodu (2): … min–1
3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): … kW na … min–1 (proizvođ ačeva deklar irana vrijednost)
3.2.1.9. Najveća dopuštena brzina vrtnje motor a prema podacima proizvođ ača: … min–1
3.2.1.10. Najveći neto zakretni moment (n): … Nm na … min–1 (proizvođa čeva deklar irana 
vrijednost)
3.2.2. Gor ivo
3.2.2.1. dizel/benzin/UNP/PP ili biometan/etanol (E 85)/biodizel/vodik(1)
3.2.2.1.1. RON, bezolovni : …
3.2.2.4. Vrsta vozila s obzirom na gorivo: jednogor ivno, dvogorivno, prilagodljiv o gorivu (1)
3.2.2.5. Najveći prihvatljivi udio biogor iva u gorivu (proizvođ ačeva deklar irana vrijednost): 
… % obujma
3.2.4. Dov od goriva
3.2.4.1. Rasplinjačima: da/ne (1)
3.2.4.2. Ubr izga vanjem goriva (samo za motore s kompres ijskim paljenjem ili dvojnim 
gorivom) da/ne (1)
3.2.4.2.1. Opis sustava (zajednički vod/pum pa-br izgaljka/razv odna pumpa/ itd.): …HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/81  
3.2.4.2.2. Princip rada: izrav no ubrizga vanje / pretk omora / vrtložna komora (1)
3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizga vanje / dovod goriva
3.2.4.2.3.1. Marke : …
3.2.4.2.3.2. Tipov i: …
3.2.4.2.3.3. Najveći dovod goriva (1) (2): … mm3/takt ili ciklus na brzini vrtnje motora …min–1 ili, 
alternati vno, prema karakteri stičnom dijagramu motora … (ako postoj i regulacija 
tlaka prednabijanja, navesti karakteristični odnos dovoda goriva i tlaka 
prednabijanja u odnosu na brzinu vrtnje motora )
3.2.4.2.4. Regulat or brzine vrtnje motor a
3.2.4.2.4.2.1. Brzina vrtnje na kojoj se prekida dovod goriva pod opterećenjem: … min–1
3.2.4.2.4.2.2. Najveća brzina vrtnje neopt erećenog mot ora: … min–1
3.2.4.2.6. Brizgalj ke
3.2.4.2.6.1. Marke : …
3.2.4.2.6.2. Tipov i: …
3.2.4.2.8. Pomoćni sustav za pokretanje motora
3.2.4.2.8.1. Marke : …
3.2.4.2.8.2. Tipov i: …
3.2.4.2.8.3. Opis sustava: …
3.2.4.2.9. Elektronički regulirano ubrizga vanje: da/ne (1)
3.2.4.2.9.1. Marke : …
3.2.4.2.9.2. Tipov i:
3.2.4.2.9.3. Opis sustava: …
3.2.4.2.9.3.1. Marka i tip upravlj ačke jedinice (ECU): …
3.2.4.2.9.3.1.1. Verzija softvera ECU-a: …
3.2.4.2.9.3.2. Marka i tip regulator a goriva: …
3.2.4.2.9.3.3. Marka i tip senzora za protok zraka: …
3.2.4.2.9.3.4. Marka i tip razvodni ka goriva: …
3.2.4.2.9.3.5. Marka i tip kućišta zaklopke gasa: …
3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: …
3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: …
3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: …
3.2.4.3. Ubr izga vanje goriva (samo u slučaj u vanjsk og izvora paljenja): da/ne (1)
3.2.4.3.1. Princip rada: usisna grana (centralno/pojedinačno)/izra vno ubrizga vanje (1)/drugo 
(navesti) : …
3.2.4.3.2. Marke : …
3.2.4.3.3. Tipov i: …
3.2.4.3.4. Opis sustava (u slučaju sustava koji nema kontinuirano ubrizga vanje, navesti 
ekvivalentne podatk e): …HR Službeni list Europske unij e L 423/82 26.11.2021.  
3.2.4.3.4.1. Marka i tip upravlj ačke jedinice (ECU): …
3.2.4.3.4.1.1. Verzija softvera ECU-a: …
3.2.4.3.4.3. Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka: …
3.2.4.3.4.8. Marka i tip kućišta zaklopke gasa: …
3.2.4.3.4.9. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: …
3.2.4.3.4.10. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: …
3.2.4.3.4.11. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: …
3.2.4.3.5. Brizgalj ke
3.2.4.3.5.1. Marka: …
3.2.4.3.5.2. Tip: …
3.2.4.3.7. Sustav za pokretanje hladnog motora
3.2.4.3.7.1. Princip rada: …
3.2.4.3.7.2. Radno podr učje/postavk e (1) (2): …
3.2.4.4. Pumpa za gorivo
3.2.4.4.1. Tlak (2): … kPa ili karakteri stični dijagram mot ora (2): …
3.2.4.4.2. Marke : …
3.2.4.4.3. Tipov i: …
3.2.5. Elektr ični susta v
3.2.5.1. Nazivni napon: … V, pozitivno/negati vno uzemljenje (1)
3.2.5.2. Generator
3.2.5.2.1. Tip: …
3.2.5.2.2. Nazivna snag a: … VA
3.2.6. Sustav paljenja (samo za motor e s vanjskim izvor om paljenja)
3.2.6.1. Marke : …
3.2.6.2. Tipov i: …
3.2.6.3. Princip rada: …
3.2.6.6. Svjećice
3.2.6.6.1. Marka: …
3.2.6.6.2. Tip: …
3.2.6.6.3. Zazor: … mm
3.2.6.7. Indukcijs ki svici:
3.2.6.7.1. Marka: …
3.2.6.7.2. Tip: …
3.2.7. Rashladni susta v: tekućina/zrak (1)
3.2.7.1. Nazivna posta vka mehanizma za regulaciju temperature motora: …
3.2.7.2. Tekućina
3.2.7.2.1. Vrsta tekućine: …HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/83  
3.2.7.2.2. Cirkulacij ske pumpe : da/ne (1)
3.2.7.2.3. Karakteristike: … ili
3.2.7.2.3.1. Marke : …
3.2.7.2.3.2. Tipov i: …
3.2.7.2.4. Prijenosni omjer i: …
3.2.7.2.5. Opis ventilatora i njego va pogonsk og mehanizma: …
3.2.7.3. Zrak
3.2.7.3.1. Ventilator: da/ne (1)
3.2.7.3.2. Karakteristike: … ili
3.2.7.3.2.1. Marke : …
3.2.7.3.2.2. Tipov i: …
3.2.7.3.3. Prijenosni omjer i: …
3.2.8. Usisni sustav
3.2.8.1. Prednabij anje: da/ne (1)
3.2.8.1.1. Marke : …
3.2.8.1.2. Tipov i: …
3.2.8.1.3. Opis sustava (npr . najveći tlak punjenja: … kPa; preljevni ventil, ako je primjenjivo ): 
…
3.2.8.2. Međuhladnjak: da/ne (1)
3.2.8.2.1. Tip: zrak – zrak/zrak – voda (1)
3.2.8.3. Podtlak u usisnom vodu na nazivnoj brzini vrtnje motor a i stopost otnom 
opterećenju (samo za motor e s kompresi jskim paljenjem)
3.2.8.4. Opis i nacr ti ulaznih vodo va i njiho vih dodataka (spremnik usisnog zraka, grijač, 
dodatni dovodi zraka itd.): …
3.2.8.4.1. Opis usisne grane (priložiti crteže i/ili fotografije): …
3.2.8.4.2. Zračni filtar, crteži: … ili
3.2.8.4.2.1. Marke : …
3.2.8.4.2.2. Tipov i: …
3.2.8.4.3. Usisni prigušivač zvuka, crteži: … ili
3.2.8.4.3.1. Marke : …
3.2.8.4.3.2. Tipov i: …
3.2.9. Ispušni susta v
3.2.9.1. Opis i/ili crtež ispušne grane: …
3.2.9.2. Opis i/ili crtež ispušnog susta va: …
3.2.9.3. Najveći dopušt eni protutlak ispuha na nazivnoj brzini vrtnje i stopost otnom 
opterećenju motor a (samo za motor e s kompr esijsk im paljenjem): … kPa
3.2.10. Najm anje površine poprečnog presjeka ulaznih i izlaznih otvor a: …
3.2.11. Podeša vanje otvaranja/zatvaranja ventila ili ekvivalentni podaciHR Službeni list Europske unij e L 423/84 26.11.2021.  
3.2.11.1. Najveći podizaj ventila, kuto vi otvaranja i zatvaranja ili detalji faza alternati vnih 
razvodnih sustava u odnosu na mrtve točke (za sustave s promjenjivom fazom 
otvaranja i zatvaranja ventila, najv eće i najmanje vrijednosti faza): …
3.2.11.2. Referentni raspon i/ili raspon postavki (1): …
3.2.12. Mjere poduzet e protiv onečišćav anja zraka
3.2.12.1. Uređ aj za recikliranje plino va iz koljenastog vratila (opis i crteži): …
3.2.12.2. Uređ aji za kontrolu onečišćav anja (ako nisu opisani u drugim točkama)
3.2.12.2.1. Katalizat or
3.2.12.2.1.1. Broj katalizat ora i elemenata (podatk e u nastavku navesti za svaku zasebnu 
jedinicu): …
3.2.12.2.1.2. Dimenzije, oblik i obujam katalizator a: …
3.2.12.2.1.3. Vrsta katalitičk og djelov anja: …
3.2.12.2.1.4. Ukupna količina plemenitih metala: …
3.2.12.2.1.5. Relativna koncentracij a: …
3.2.12.2.1.6. Nosač (struktura i mat erijal): …
3.2.12.2.1.7. Gustoća saća: …
3.2.12.2.1.8. Vrsta kućišta katalizatora: …
3.2.12.2.1.9. Položa j katalizatora (mjesto i referentni razmak u ispušnom susta vu): …
3.2.12.2.1.10. Toplinska zaštita: da/ne (1)
3.2.12.2.1.11. Raspon uobiča jene radne temperature: … °C
3.2.12.2.1.12. Marka katalizatora : …
3.2.12.2.1.13. Identif ikacij ski broj dijela: …
3.2.12.2.2. Senzor i
3.2.12.2.2.1. Senzor kisika i/ili lambda-sonde: da/ne (1)
3.2.12.2.2.1.1. Marka: …
3.2.12.2.2.1.2. Položa j: …
3.2.12.2.2.1.3. Raspon regulaci je: …
3.2.12.2.2.1.4. Tip ili princip rada: …
3.2.12.2.2.1.5. Identif ikacij ski broj dijela: …
3.2.12.2.2.2. Senzor i NO x: da/ne (1)
3.2.12.2.2.2.1. Marka: …
3.2.12.2.2.2.2. Tip: …
3.2.12.2.2.2.3. Položa j
3.2.12.2.2.3. Senzor čestica: da/ne (1)
3.2.12.2.2.3.1. Marka: …
3.2.12.2.2.3.2. Tip: …
3.2.12.2.2.3.3. Položa j: …
3.2.12.2.3. Upuhivanje zraka: da/ne (1)HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/85  
3.2.12.2.3.1. Tip (pulsiranje zraka, pumpa za zrak itd.): …
3.2.12.2.4. Povrat ispušnih plino va (EGR): da/ne (1)
3.2.12.2.4.1. Karakteristike (marka, tip, protok, visok otlačni/nisk otlačni/k ombinirani itd.): …
3.2.12.2.4.2. Sustav hlađen vodom (navest i za svaki EGR sustav npr. visok otlačni/nisk otlačni/ 
kombinirani): da/ne (1)
3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih ispar ivanjem (samo motori na benzin i etanol):  
da/ne (1)
3.2.12.2.5.1. Detaljan opis uređaja: …
3.2.12.2.5.2. Crtež susta va za kontrolu emisi ja nastalih isparav anjem: …
3.2.12.2.5.3. Crtež filtra s aktivnim ugljenom: …
3.2.12.2.5.4. Masa suhog aktivnog ugljena: … g
3.2.12.2.5.5. Shematski crtež spremnika za gorivo (samo za motor e na benzin i na etanol): …
3.2.12.2.5.5.1. Obujam, mater ijal i konstr ukcija susta va spremnika za gorivo: …
3.2.12.2.5.5.2. Opis mate rijala crijeva za paru, mat erijala vodo va za dovod goriva i tehnik e za 
povezivanje sustava za dovod goriva: …
3.2.12.2.5.5.3. Zabr tvljeni susta v spremnika za gorivo: da/ne
3.2.12.2.5.5.4. Opis posta vki sigur nosnog ventila spremnika za gorivo (unos zraka i ispuštanje): …
3.2.12.2.5.5.5. Opis sustava za kontrolu pročišća vanja: …
3.2.12.2.5.6. Opis i shematski prikaz toplinsk e zaštite između spremnika i ispušnog sustava: …
3.2.12.2.5.7. Fakt or propusnosti: …
3.2.12.2.6. Filtar čestica (PT): da/ne (1)
3.2.12.2.6.1. Dimenzije, oblik i obujam filtra čestica: …
3.2.12.2.6.2. Konstr ukcija filtra čestica: …
3.2.12.2.6.3. Položa j (refer entni razmaci u ispušnom susta vu): …
3.2.12.2.6.4. Marka filtra čestica: …
3.2.12.2.6.5. Identif ikacij ski broj dijela: …
3.2.12.2.7. Ugrađeni dijagnostički susta v (OBD): da/ne (1)
3.2.12.2.7.1. Pisani opis i/ili crtež indikatora neispravnosti: …
3.2.12.2.7.2. Popis i namjena svih sasta vnih dijelova koje OBD prati: …
3.2.12.2.7.3. Pisani opis (opći principi rada) za
3.2.12.2.7.3.1. Moto re s vanjskim izvorom paljenja
3.2.12.2.7.3.1.1. Praćenje katalizator a: …
3.2.12.2.7.3.1.2. Otkr ivanje zata jenja paljenja: …
3.2.12.2.7.3.1.3. Praćenje senzora kisika: …
3.2.12.2.7.3.1.4. Ostali sasta vni dijelo vi koje OBD prati: …
3.2.12.2.7.3.2. Moto re s kompre sijskim paljenjem: …HR Službeni list Europske unij e L 423/86 26.11.2021.  
3.2.12.2.7.3.2.1. Praćenje katalizator a: …
3.2.12.2.7.3.2.2. Praćenje filtra čestica: …
3.2.12.2.7.3.2.3. Praćenje elektroničk og sustava za dovod goriva: …
3.2.12.2.7.3.2.5. Ostali sasta vni dijelo vi koje OBD prati: …
3.2.12.2.7.4. Kriteriji za aktiviranje indikator a neisprav nosti (fiksni broj vozni h ciklusa ili 
statistička metoda): …
3.2.12.2.7.5. Popis svih upotr ijebljenih izlaznih kodov a i formata OBD-a (s pojedinačnim 
objašnjenjima): …
3.2.12.2.7.6. Proizvođa č vozila mora dužan je dostavi ti sljedeće dodatne informacije kako bi se 
omogućila proizv odnja zamjenskih ili servisnih dijelova, dijagnostičkih uređaja i 
ispitne opreme kompatibiln ih s OBD-om.
3.2.12.2.7.6.1. Opis vrste i broj ciklusa pretk ondicioniranja ili alternativnih metoda 
pretk ondicioniranja upotr ijebljenih u prvobitnoj homolog aciji vozila i razlog za 
njiho vu uporabu.
3.2.12.2.7.6.2. Opis vrste demonstracijsk og ciklusa OBD-a upotr ijebljenog u prvobitnoj 
homologaci ji vozila za sasta vni dio koji OBD prati.
3.2.12.2.7.6.3. Sveobuhvatni dokument u kojem su opisani svi sastavni dijelovi koji se prate u 
okvir u strateg ije za otkr ivanje kvarova i aktiviranje indikator a neisprav nosti (zadani 
broj voznih ciklusa ili statistička metoda), uključujući popis relevantnih 
sekundar nih praćenih parametara za svaki sasta vni dio koji OBD prati. Popis svih 
izlaznih kodov a OBD-a i upotr ijebljen ih formata (s objašnjenjem svak oga od njih) 
povezanih s pojedinim sastavnim dijelovi ma pogonsk og sklopa povezanima s 
emisijama i pojedinim sasta vnim dijelovima koji nemaj u veze s emisi jama, ako se 
praćenje sastavnog dijela upotrebljava za aktiviranje indikat ora neisprav nosti, 
osobit o uključujući sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula $05 Test ID $21 
do FF i podataka iz modula $06.
U slučaju tipova vozila u kojima se za prijenos podataka upotrebljava veza u skladu 
s normom ISO 15765-4 „Cesto vna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih 
podr učja (CA N) – 4. dio: Zahtjevi za sustave povezane s emisi jama” mora se 
dostavi ti sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula $06 Test ID $00 do FF za 
svaki podržani ID jedinice za praćenje OBD-a.
3.2.12.2.7.6.4. Ti zahtij evani podaci mogu se definirati popunjav anjem tablice opisane u nastav ku.
3.2.12.2.7.6.4.1. Laka vozila
Sasta vni 
dioKod kvara Strateg ija 
praćenjaKriteriji za otkr ivanje 
kvarov aKriteriji 
za 
aktivir -
anje 
indika -
tora 
neisprav -
nostiSekundar ni 
parametr iPretk on-
dicionir -
anjeDemon -
stracij sko 
ispitivanje
katalizator P0420 signali 
senzora 
kisika 1 i 2razlika signala senzora 1 i 
senzora 23. ciklus brzina 
vrtnje i 
opterećenje 
motora, 
omjer zraka 
i goriva u 
motoru, 
temperatura 
katalizatoradva 
ciklusa 
tipa 1.tip 1.
3.2.12.2.8. Drugi sustav: …HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/87  
3.2.12.2.8.2. Sustav za prinudu vozača
3.2.12.2.8.2.3. Sustav za prinudu vozača: nemogućnost ponovnog pokretanja motora nakon isteka 
odbrojavanja / nemogućnost pokretanja nakon dopune goriva / zaključa vanje 
spremnika za gorivo / ograničenje radne sposobnosti
3.2.12.2.8.2.4. Opis sustava za prinudu vozača
3.2.12.2.8.2.5. Ekvivalentno prosječnoj autonomi ji vozila s punim spremnik om goriva: … km
3.2.12.2.10. Sustav s periodičnom rege neracijom: (unesite sljedeće podatke za svaku zasebnu 
jedinicu)
3.2.12.2.10.1. Metoda ili susta v regeneraci je, opis i/ili crtež: …
3.2.12.2.10.2. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. (ili ekvivalentnih ciklusa na ispitnom stolu za 
motore ) između dva ciklusa u kojima se dogodi regeneraci ja pod uvjetima 
jednakima ispitivanju tipa 1. (razmak „D”): …
3.2.12.2.10.2.1. Primjenjivi ciklus tipa 1. …
3.2.12.2.10.2.2. broj cijelih primjenjivih ciklusa ispitivanja potrebnih za rege neraciju (razmak „D”)
3.2.12.2.10.3. Opis metode primij enjene za određivanje broja ciklusa između dva ciklusa u kojima 
se dogodi regeneraci ja: …
3.2.12.2.10.4. Parametr i za određivanje razine opterećenja koja se zahtij eva prije rege neracije (tj. 
temperatura, tlak itd.): …
3.2.12.2.10.5. Opis metode za opterećenje sustava: …
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora u kojima se upotreblja vaju potrošni reage nsi (naved ite podatke 
za svaku zasebnu jedinicu): da/ne (1)
3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracij a potrebnog reage nsa: …
3.2.12.2.11.2. Raspon uobiča jene radne temperature reagensa: …
3.2.12.2.11.3. Međunarodna norma: …
3.2.12.2.11.4. Učestalost dodavanja reagensa: kontinuirano/pr i održavanju (ako je primjenjivo):
3.2.12.2.11.5. Indikator reage nsa: (opis i položa j)
3.2.12.2.11.6. Spremnik za reage ns
3.2.12.2.11.6.1. Obujam: …
3.2.12.2.11.6.2. Sustav za grijanje: da/ne
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili crtež
3.2.12.2.11.7. Uprav ljačka jedinica za reagens: da/ne (1)
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …
3.2.12.2.11.7.2. Tip: …
3.2.12.2.11.8. Brizgalj ka za dodavanje reagensa (marka, tip i položa j): …
3.2.12.2.11.9. Senzor kvalitet e reagensa (marka, tip i lokacija): …
3.2.12.2.12. Ubr izga vanje vode: da/ne (1)
3.2.14. Podaci o svak om uređaju konstr uiranom da utječe na smanjenje potrošnje goriva 
(ako nije obuhvaćen drugim točkama):
3.2.15. Sustav za dovod UNP -a: da/ne (1)HR Službeni list Europske unij e L 423/88 26.11.2021.  
3.2.15.1. Homolog acijski broj (homologaci jski broj na teme lju Pravilnika br. 67): …
3.2.15.2. Elektronička upra vljačka jedinica motora za napa janje UNP -om
3.2.15.2.1. Marke : …
3.2.15.2.2. Tipov i: …
3.2.15.2.3. Mogućnosti prilagođavanja povezane s emisi jama: …
3.2.15.3. Dodatna dokumentacij a
3.2.15.3.1. Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na UNP i obratno: …
3.2.15.3.2. Shema susta va (elektr ični spojevi, vakuumski priključci, cijevi za izjednačavanje 
tlaka itd.): …
3.2.15.3.3. Crtež simbola: …
3.2.16. Sustav za dovod PP-a: da/ne (1)
3.2.16.1. Homolog acijski broj (homologaci jski broj na teme lju Pravilnika br. 110):
3.2.16.2. Elektronička upra vljačka jedinica motora za napa janje PP-om:
3.2.16.2.1. Marke : …
3.2.16.2.2. Tipov i: …
3.2.16.2.3. Mogućnosti prilagođavanja povezane s emisi jama: …
3.2.16.3. Dodatna dokumentacij a
3.2.16.3.1. Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na PP i obratno: …
3.2.16.3.2. Shema susta va (elektr ični spojevi, vakuumski priključci, cijevi za izjednačavanje 
tlaka itd.): …
3.2.16.3.3. Crtež simbola: …
3.2.18. Sustav za dovod vodika: da/ne (1)
3.2.18.1. Homolog acijski broj na temelju Praviln ika UN-a br. 134 (ako je primjenjivo ): 
………...
3.2.18.2. Elektronička upra vljačka jedinica motora za napa janje vodik om
3.2.18.2.1. Marke : …
3.2.18.2.2. Tipov i: …
3.2.18.2.3. Mogućnosti prilagođavanja povezane s emisi jama: …
3.2.18.3. Dodatna dokumentacij a
3.2.18.3.1. Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na vodik i obratno: …
3.2.18.3.2. Shema susta va (elektr ični spojevi, vakuumski priključci, cijevi za izjednačavanje 
tlaka itd.): …
3.2.18.3.3. Crtež simbola: …
3.2.19.4. Dodatna dokumentacij a
3.2.19.4.2. Shema susta va (elektr ični spojevi, vakuumski priključci, cijevi za izjednačavanje 
tlaka itd.): …
3.2.19.4.3. Crtež simbola: …
3.2.20. Podaci o pohrani topl ineHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/89  
3.2.20.1. Aktivni spremnik topl ine: da/ne (1)
3.2.20.1.1. Entalpij a: … (J)
3.2.20.2. Izolaci jski mater ijali: da/ne (1)
3.2.20.2.1. Izolaci jski mater ijal: … (x)
3.2.20.2.2. Obujam izolaci je: … (l) (x)
3.2.20.2.3. Masa izolacije: … (kg) (x)
3.2.20.2.4. Položa j izolaci je: … (x)
3.2.20.2.5. Pristup najn epov oljnijeg scenar ija za hlađenje vozila: da/ne (1)
3.2.20.2.5.1. (ako se ne primjenjuje pristup najnepov oljnijeg scenar ija) Minimalno trajanje 
kondicioniranja, tsoak_A TCT (broj sati): … (x)
3.2.20.2.5.2. (ako se ne primjenjuje pristup najnepov oljnijeg scenar ija) Mjesto mjerenja 
temperature motora : … (x)
3.2.20.2.6. Pristup sa samo jednom interpolacijsk om porodicom unutar porodice po ATCT -u:  
da/ne (1)
3.2.20.2.7. Pristup najn epov oljnijeg scenar ija s obzirom na izolaciju: da/ne (1)
3.2.20.2.7.1. Opis referentnog vozila mjerenog u ATCT -u s obzirom na izolaci ju: …
3.3. Elektr ični pogonski sklop (samo za PEV)
3.3.1. Opći opis elektr ičnog pogonsk og sklopa
3.3.1.1. Marka: ...............................................................................
3.3.1.2. Tip: ..................................................................................
3.3.1.3. Koristi se (1): jedan motor/vi še motor a (broj): .......................................
3.3.1.4. Izvedba prijenosa snage: paralelna/transak sijalna/dr uga (navesti koja): .............
3.3.1.5. Ispitni napon: .................................................................... V
3.3.1.6. Nazivna brzina vrtnje motora : ............................................... min–1
3.3.1.7. Najveća brzina vrtnje motora: ................. min–1 ili standardno: izlazno vratilo 
reduktora/ brzina mjenjača (navesti stupanj prijeno sa): ....................... min–1
3.3.1.9. Najveća snaga: ................................................................... kW
3.3.1.10. Najveća 30-minutna snaga: .................................................... kW
3.3.1.11. Fleksib ilan raspon brzine (pri čemu P > 90 % najveće snage):
brzina na početku podr učja: .................................................. min–1
brzina na kraju podr učja: .................................................... min–1
3.3.2. Pogonski REESS
3.3.2.1. Trgovačk o ime i marka REESS-a: ....................................................
3.3.2.2. Vrsta elektrokem ijskog članka: ......................................................
3.3.2.3. Nazivni napon: ................................................................... V
3.3.2.4. Najveća 30-minutna snaga REESS-a (kontinuirano pražnjenje): ................ kW
3.3.2.5. Rad REESS-a u 2 h pražnjenja (stalna snaga ili stalna struja): (1)HR Službeni list Europske unij e L 423/90 26.11.2021.  
3.3.2.5.1. Energij a REESS-a: .............................................................. kWh
3.3.2.5.2. Kapa citet REESS-a: ........................................................ Ah u 2 h
3.3.2.5.3. Vrijednost napona na kraju pražnjenja: .......................................... V
3.3.2.6. Obav ijest o kraju pražnjenja koje dovodi do obveznog zaustavljanja vozila: 
(1) ...................................................................................
3.3.2.7. Masa REESS-a: ................................................................... kg
3.3.2.8. Broj članaka: ........................................................................
3.3.2.9. Položa j REESS-a: ....................................................................
3.3.3. Elektromoto r
3.3.3.1. Princip rada:
3.3.3.1.1. Istosmjer na struja/izmjenična struja (1)/broj faza: ..................................
3.3.3.1.2. Odvo jena pobuda / serijska / kombinirana (1)
3.3.3.1.3. Sinkroni/asinkroni (1)
3.3.3.1.4. S rotorskim namotom/s trajnim magnetima/s kućišt em (1)
3.3.3.1.5. Broj polo va motora: .................................................................
3.3.3.2. Inercij ska masa: .....................................................................
3.3.4. Regulat or snage
3.3.4.1. Marka: . .............................................................................
3.3.4.2. Vrsta: . ...............................................................................
3.3.4.3. Princip rada regulatora : vektors ki/otvorena petlja/zatvorena petlja/ostalo (navest i): 
(1) . ..................................................................................
3.3.4.4. Najveća efektivna struja napajanja motora: (2) ......... A u trajanju od . ......... s
3.3.4.5. Raspon napona: . ............................. V do ............................. V
3.3.5. Rashladni susta v: 
Moto r: tekući na/zrak (1)
Regulat or: tekući na/zrak (1)
3.3.5.1. Karakteristike opreme za hlađenje tekućinom:
3.3.5.1.1. Vrsta cirkulacijski h pumpi: da/ne (1) ................................................
3.3.5.1.2. Karakteristike ili mark e i tipo vi pumpe: .............................................
3.3.5.1.3. Termostat: namješten a vrijednost : ...................................................
3.3.5.1.4. Hladnjak: crteži ili marke i tipovi: ...................................................
3.3.5.1.5. Rasteretni ventil: postavka tlaka: ....................................................
3.3.5.1.6. Ventilator: karakteristike ili mark e i tipovi: ..........................................
3.3.5.1.7. Vod ventilatora: .....................................................................
3.3.5.2. Karakteristike opreme za hlađenje zrak om
3.3.5.2.1. Puhalo: karakteri stike ili marke i tipovi : .............................................
3.3.5.2.2. Standardno vođenje zraka: ..........................................................
3.3.5.2.3. Sustav za regulaciju temperature: da/ne (1)HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/91  
3.3.5.2.4. Kratak opis: .........................................................................
3.3.5.2.5. Zračni filtar: ............................ mark e: ............................ tipo vi:
3.3.5.3. Temp erature koje dopušta proizv ođač (najviše)
3.3.5.3.1. Izlaz iz motora : ................................................................. °C
3.3.5.3.2. Ulaz u regulator: ................................................................. °C
3.3.5.3.3. u referentnim točkama mot ora .................................................. °C
3.3.5.3.4. u referentnim točkama regulat ora . ............................................. °C
3.3.6. Izolaci jska kate gorija: ...............................................................
3.3.7. Međunarodni zaštitni (IP) kod: ......................................................
3.3.8. Princip rada sustava za podmazivanje: (1)
Ležaje vi: tarni/kug lični
Mazivo: mast/ulje
Brtva: da/ne
Cirkulacij a: da/ne
3.3.9. Punjač
3.3.9.1. Punjač: ugrađen/vanjski (1)
za vanjski punjač navesti koji (marka, model): ......................................
3.3.9.2. Opis uobičajeni prof il punjenja:
3.3.9.3. Specifi kaci ja glavnih elektr ičnih vodova:
3.3.9.3.1. Tip glavnih elektr ičnih vodova : jednofa zni/trofazni (1)
3.3.9.3.2. Napon: ..............................................................................
3.3.9.4. Prepor učeni razmak od kraja pražnjenja do početka punjenja: .....................
3.3.9.5. Teoretsk o trajanje potpunog punjenja: ..............................................
3.4. Kombinaci je pretvarača za pogonsku energiju
3.4.1. Hibr idno elektr ično vozilo: da/ne (1)
3.4.2. Kategor ija hibr idnog elektr ičnog vozila: punjenje iz vanjsk og izvora / bez punjenja 
iz vanjsk og izvora: (1)
3.4.3. Prekidač za izbor načina rada: da/ne (1)
3.4.3.1. Raspoloživi načini rada
3.4.3.1.1. Samo elektr ični: da/ne (1)
3.4.3.1.2. Samo na gorivo: da/ne (1)
3.4.3.1.3. Hibr idni načini: da/ne (1)
(ako je odgo vor pozitivan, kratak opis): …
3.4.4. Opis uređaja za pohranjivanje energije: (REESS, kondenzato r, zamašnjak/generat or)
3.4.4.1. Marke : …
3.4.4.2. Tipov i: …
3.4.4.3. Identif ikacij ski broj: …
3.4.4.4. Vrsta elektrokem ijskog članka: …HR Službeni list Europske unij e L 423/92 26.11.2021.  
3.4.4.5. Energij a: … (za REESS: napon i kapacitet u Ah u dva sata, za kondenzator: J, …)
3.4.4.6. Punjač: ugrađen/vanjski/nema (1)
3.4.5. Elektr ični strojevi (svaki tip elektr ičnog stroja opisati zasebno)
3.4.5.1. Marka: …
3.4.5.2. Tip: …
3.4.5.3. Glavna namjena: pogonski motor / generat or (1)
3.4.5.3.1. Kad se upotrebljava kao pogonski motor: jedan motor / više motora (broj) (1): …
3.4.5.4. Najveća snaga: … kW
3.4.5.5. Princip rada
3.4.5.5.5.1. Istosmjer na struja/izmjenična struja/broj faza: …
3.4.5.5.2. Odvo jena pobuda/ser ijska/k ombinirana (1)
3.4.5.5.3. Sinkroni/asinkroni (1)
3.4.6. Uprav ljačka jedinica
3.4.6.1. Marke : …
3.4.6.2. Tipov i: …
3.4.6.3. Identif ikacij ski broj: …
3.4.7. Regulat or snage
3.4.7.1. Marka: …
3.4.7.2. Tip: …
3.4.7.3. Identif ikacij ski broj: …
3.4.9. Proizvođa čeva prepor uka za pretk ondicioniranje: …
3.4.10. FCH V: da/ne (1)
3.4.10.1. Tip gorivne ćelije:
3.4.10.1.2. Marka: …
3.4.10.1.3. Tip: …
3.4.10.1.4. Nazivni napon (V) …
3.4.10.1.5. Vrsta rashladnog sredstva zrak/tekućina (1)
3.4.10.2. Opis sustava (princip rada gorivne ćelije, crtež itd.): …
3.5. Proizvođa čeve deklar irane vrijednosti za određivanje emisi ja CO2/potrošnje goriva/ 
potrošnje elektr ične energije/aut onomij e na elektr ični pogon
3.5.7. Proizvođa čeve deklar irane vrijednosti
3.5.7.1. Parametr i ispitnog vozilaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/93  
Vozilo Vozilo 
Low (VL)
ako 
postoj iVozilo 
High
(VH)VM
ako postoj iRepre -
zenta -
tivno 
vozilo 
(samo za 
porodicu 
po 
matr ici 
cesto v-
nog 
otpora*)Zadane 
vrijednosti
Tip 
nadogradnje 
vozila-
Korištena 
metod a za 
cesto vni otpor 
(mjerenje ili 
izračun po 
porodici 
cesto vnog 
otpora)- -
Podaci o cesto vnom otpor u:
Marka i tip 
guma,
u slučaj u 
mjerenja-
Dimenzije 
guma (prednje/ 
stražnje),
u slučaj u 
mjerenja-
Otpor 
kotrljanja 
guma (prednje/ 
stražnje) (kg/t)
Tlak u gumama 
(prednje/ 
stražnje) (kPa),
u slučaj u 
mjerenja
Delta CD × A 
vozila L u 
odnosu na 
vozilo H (IP_H 
minus IP_L)- - -HR Službeni list Europske unij e L 423/94 26.11.2021.  
Delta CD × A u 
odnosu na 
porodicu po 
cesto vnom 
otpor u vozila L  
(IP_H/L minus 
RL_L), ako se 
izračunava 
prema porodici 
po cestovnom 
otpor u- -
Masa ispitnog 
vozila (kg)
Koeficijenti cesto vnog otpora
f0 (N)
f1 (N/(km/h))
f2 (N/(km/h)2)
Čeona 
površina m2 
(0,000 m2)- - -
Ciklusna 
potrošnja 
energije (J)
* za porodicu po matr ici cestovnog otpora ispituje se reprezentativno vozilo
3.5.7.1.1. Gor ivo korišteno u ispitivanju tipa 1. i odabrano za mjerenje neto snage u skladu s 
Praviln ikom UN-a br. 85 (samo za vozila na UNP i PP): …
3.5.7.2. Kombinirane masene emisije CO2
3.5.7.2.1. Masena emisija CO2 za potpuno MUI vozila i NOVC-HEV -ove
3.5.7.2.1.0. Minimalne i maksi malne vrijednosti CO2 u interpolacijsk oj porodici: … g/km
3.5.7.2.1.1. Vozilo High: … g/km
3.5.7.2.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo): … g/km
3.5.7.2.1.3. Vozilo M (ako je primjenjivo ): … g/km
3.5.7.2.2. Masena emisija CO2 pri pogonu s dopunjavan jem bate rije za OVC-HEV -ove
3.5.7.2.2.1. Masena emisija CO2 pri pogon s dopunjavan jem bate rije za vozilo High: g/km
3.5.7.2.2.2. Masena emisija CO2 pri pogonu s dopunjavan jem bate rije za vozilo Low (ako je 
primjenjivo ): g/km
3.5.7.2.2.3. Masena emisija CO2 pri pogonu s dopunjavan jem bate rije za vozilo M (ako je 
primjenjivo ): g/kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/95  
3.5.7.2.3. Masena emisija CO2 i ponder irana masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju za 
OVC-HEV -ove
3.5.7.2.3.1. Masena emisija CO2 pri pogonu na bater iju za vozilo High: … g/km
3.5.7.2.3.2. Masena emisija CO2 pri pogonu na bater iju za vozilo Low (ako je primjenjivo ): …  
g/km
3.5.7.2.3.3. Masena emisija CO2 pri pogonu na bater iju za vozilo M (ako je primjenjivo ): …  
g/km
3.5.7.2.3.4. Minimalne i maksi malne ponder irane vrijednosti CO 2 u interpolacijsk oj porodici 
OVC-a: … g/km
3.5.7.3. Autonomij a na elektr ični pogon za elektr ificirana vozila
3.5.7.3.1. Autonomij a potpuno elektr ičnog vozila (PER) za PEV -ove
3.5.7.3.1.1. Vozilo High: … km
3.5.7.3.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo): … km
3.5.7.3.2. Autonomij a na isključivo elektr ični pogon (AER) za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove 
(prema potrebi)
3.5.7.3.2.1. Vozilo High: … km
3.5.7.3.2.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo): … km
3.5.7.3.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo ): … km
3.5.7.4. Potrošnja goriva (FC CS) za FCHV-ove
3.5.7.4.1. Potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za NOVC-FCHV -ove i OVC- 
FCH V-ove (prema potrebi)
3.5.7.4.1.1. Vozilo High: … kg/100 km
3.5.7.4.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo): … kg/100 km
3.5.7.4.1.3. Vozilo M (ako je primjenjivo ): … kg/100 km
3.5.7.4.2. Potrošnja goriva na bater ijski pogon za OVC-FCHV -ove (prema potrebi)
3.5.7.4.2.1. Vozilo High: … kg/100 km
3.5.7.4.2.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo): … kg/100 km
3.5.7.5. Potrošnja elektr ične energije za elektr ificirana vozila
3.5.7.5.1. Kombinirana potrošnja elektr ične energije (EC WLTC) za potpuno elektr ična vozila
3.5.7.5.1.1. Vozilo High: … Wh/km
3.5.7.5.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo): … Wh/km
3.5.7.5.2. UF-ponder irana potrošnja elektr ične energije na bater ijski pogon EC AC,CD 
(kombinirana)
3.5.7.5.2.1. Vozilo High: … Wh/km
3.5.7.5.2.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo): … Wh/km
3.5.7.5.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo ): … Wh/km
3.6. Temp erature koje dopušta proizv ođač
3.6.1. Rashladni susta v
3.6.1.1. Hlađenje tekući nom
Najvi ša temperatura na izlazu: … KHR Službeni list Europske unij e L 423/96 26.11.2021.  
3.6.1.2. Zračno hlađenje
3.6.1.2.1. Referentna točka: …
3.6.1.2.2. Najvi ša temperatura u referentnoj točki: … K
3.6.2. Najvi ša temperatura na izlazu usisnog međuhladnjaka: … K
3.6.3. Najvi ša temperatura ispuha na mjestu u ispušnim cijevima koje je najbliže vanjskim 
prirubnicama ispušne grane ili turbopuhalu: … K
3.6.4. Temp eratura goriva
Najni ža: … K – najviša: … K
Za dizelsk e motor e na ulazu pumpe za ubrizga vanje, za motor e na plin u zadnjem 
stupnju regulatora tlaka
3.6.5. Temp eratura maziva
Najni ža: … K – najviša: … K
3.8. Sustav za podmazivanje
3.8.1. Opis sustava
3.8.1.1. Položa j spremnika za mazivo: …
3.8.1.2. Sustav za dovod maziva (pumpa/ubri zgavanje u usisni dio/mi ješanje s gorivom itd.) 
(1)
3.8.2. Pumpa za podmazivanje
3.8.2.1. Marke : …
3.8.2.2. Tipov i: …
3.8.3. Mješav ina s gorivom
3.8.3.1. Postota k: …
3.8.4. Hladnjak ulja: da/ne (1)
3.8.4.1. Crteži: … ili
3.8.4.1.1. Marke : …
3.8.4.1.2. Tipov i: …
3.8.5. Specifi kaci ja maziva: …W…
4. PRIJENOS (p)
4.3. Moment inercij e zamašnjaka motor a: …
4.3.1. Dodatni moment inercij e bez uključenog stupnja prijenosa: …
4.4. Spojke
4.4.1. Tip: …
4.4.2. Najveći prijeno s zakretnog momenta: …
4.5. Mjenjač
4.5.1. Tip (ručni/autom atski/CV T) (1)
4.5.1.4. Najveći zakretni moment : …
4.5.1.5. Broj spojki: …HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/97  
4.6. Prijenosni omjer i
Mjenjač Prijenosni omjer i u 
mjenjaču (omjer i 
između okreta ja 
motora i izlaznog 
vratila mjenjača)Završn i prijenosni omjer i 
(omjer i između okreta ja 
izlaznog vratila mjenjača 
i pogonskih kotača)Ukupni 
prijeno sni 
omjer i
Mak si-
malna 
vrijednost 
za CVT
1.
2.
3.
…
Minimalna 
vrijednost 
za CVT
4.6.1. Promjena stupnja prijenosa
4.6.1.1. 1. stupanj prijenosa izosta vljen: da/ne (1)
4.6.1.2. n95_high za svaki stupanj prijenosa: … min–1
4.6.1.3. nmin_dr ive
4.6.1.3.1. 1. stupanj prijenosa: … min–1
4.6.1.3.2. s 1. na 2. stupanj prijenosa … min–1
4.6.1.3.3. s 2. stupnja prijeno sa do zaustavlj anja: … min–1
4.6.1.3.4. 2. stupanj prijenosa: … min–1
4.6.1.3.5. 3. stupanj prijenosa i ostali: … min–1
4.6.1.4. nmin_dr ive_set za faze ubrzanja / stalne brzine (nmin_dr ive_up ): … min–1
4.6.1.5. nmin_dr ive_set za faze usporavanja (nmin_dr ive_up ):
4.6.1.6. Početno razdoblje
4.6.1.6.1. tstar t_phase : … s
4.6.1.6.2. nmin_dr ive_star t: … min–1
4.6.1.6.3. nmin_dr ive_up_star t: … min–1
4.6.1.7. Primjena ASM-a: da/ne (1)
4.6.1.7.1. Vrijednosti ASM-a: … na … min–1
4.7. Najveća konstr ukcijska brzina vozila (u km/h) (q): …
4.12. Mazivo mjenjača: …W…
6. OVJES
6.6. Gume i kotači
6.6.1. Kombinaci je guma/k otač
6.6.1.1. Osovin e
6.6.1.1.1. 1. osovina …
6.6.1.1.1.1. Oznaka veličine gumeHR Službeni list Europske unij e L 423/98 26.11.2021.  
6.6.1.1.2. 2. osovina …
6.6.1.1.2.1. Oznaka veličine gume
itd.
6.6.2. Gor nja i donja granična vrijednost dinamičkih polumjera
6.6.2.1. 1. osovina …
6.6.2.2. 2. osovina …
6.6.3. Tlak ovi u gumama prema prepor uci proizv ođača vozila: … kPa
9. NADOGRADNJA
9.1. Tip nadogradnje (c): …
12. RAZNO
12.10. Naprave ili sustavi s načinima rada koje može odabrati vozač, a koje mogu utjecati 
na emisije CO 2, potrošnju goriva, potrošnju elektr ične energije i/ili kriterijske 
emisije i koje nemaj u zadani početni način rada: da/ne (1)
12.10.1. Ispitivanje pri pogonu s dopunja vanjem bater ije (ako je primjenjivo) (stanje za svaki 
uređaj ili sustav)
12.10.1.0. Zadani početni način rada pri pogonu s dopunjavan jem bater ije: da/ne (1)
12.10.1.0.1. Zadani početni način rada pri pogonu s dopunjavan jem bater ije: … (ako je 
primjenjivo )
12.10.1.1. Najp ovoljniji način rada: … (ako je primjenjivo)
12.10.1.2. Najnepo voljni ji način rada: … (ako je primjenjivo)
12.10.1.3. Način rada u kojem vozilo može slijed iti referentni ispitni ciklus: … (ako ne postoji 
zadani početni način rada pri pogonu s dopunjavan jem bate rije, a vozilo može 
odvoziti referentni ispitni ciklus u samo jednom načinu radu)
12.10.2. Ispitivanje na bater ijski pogon (ako je primjenjivo) (stanje za svaki uređaj ili susta v)
12.10.2.0. Zadani početni način rada na bate rijski pogon: da/ne (1)
12.10.2.0.1. Zadani početni način rada na bate rijski pogon: … (ako je primjenjivo )
12.10.2.1. Način rada s najvećom potrošnjom energije … (ako je primjenjivo )
12.10.2.2. Način rada u kojem vozilo može slijed iti referentni ispitni ciklus: … (ako ne postoji 
zadani početni način rada na bate rijski pogon, a vozilo može odvoziti referen tni 
ispitni ciklus u samo jednom načinu radu)
12.10.3. Ispitivanje tipa 1. (ako je primjenjivo ) (stanje za svaki uređaj ili sustav)
12.10.3.1. Najp ovoljniji način rada: …
12.10.3.2. Najnepo voljni ji način rada: …
Objašnjenja
(1)Izbr isati suvišno (u nekim slučajevima nije potrebno ništa brisati jer je primjenjivo više stavki).
(2)Nav esti dopušteno odstupanje.
(3)Upisati najvi še i najniže vrijednosti za svaku varijantu .
(6)[rezer virano]
(7)Nav esti dodatnu opremu koja utječe na dimenzije vozila.
(x)Masu i obujam izolacije treba navesti s 2 decimalna mjesta. Nije potrebno ako je u stavku 3.2.20.2.5. ili 3.2.20.2.7. označeno „ne”.
(c)Kako je defin irano u Konsolidiranoj rezolucij i o konstr ukcij i vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, stavak 2. – www . 
unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/w p29resolutions.html .HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/99  
(f)Ako posto ji izvedba s običnom kabinom i izvedba s kabinom za spavanje, potrebno je navesti mase i dimenzije za obje izvedbe.
(g)Nor ma ISO 612:1978 – Cesto vna vozila – Dimenzi je motorn ih i priključnih vozila – Nazivi i defin icije.
(h)Masa vozača procijenj ena je na 75 kg.
Sustav i koji sadržava ju tekućinu (osim onih za iskorištenu vodu koji moraju ostati prazni) pune se do 100 % obujma prema 
proizvo đačevim podacima.
(i)Kad je riječ o prikolicama ili polupr ikolicama i o vozilima spojenim s prikolicom ili polupr ikolicom koja znatno okomit o opterećuje 
vučnu spojnicu ili sedlo, to opterećenje, podijeljeno sa standardnim gravitaci jskim ubrzanjem, uključuje se u najveću tehnički 
dopuštenu masu.
(k)Kad je riječ o vozilu koje radi na dizel, benzin i sl. ili u kombinaci ji s drugim gorivom, ponov iti stavke prema potrebi.
U slučaju nekonvencionalnih motor a i sustava proizvo đač dosta vlja pojedinosti ekvivalentne ovdje naveden im podacima.
(l)Vrijednost se zaokr užuje na najbli žu desetinku milimetra.
(m)Vrijednost se izračunava s π = 3,1416 i zaokr užuje na najbliži cm3.
(n)Utvrđeno u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 85.
(p)Traženi podaci moraju se navesti za svaku od predviđenih varijanta.
(q)S obzirom na prikolice, najveća brzina koju dopušta proizvođač.HR Službeni list Europske unij e L 423/100 26.11.2021.  
Dodatak 1. 
Izvješće iz ispitivanja WLTP-om 
Ispitna izvješća
Ispitno izvješće je izvješće koje izdaj e tehnička služba odgo vorna za provedbu ispitivanja u skladu s ovom Uredbom.
Dio I.
Sljedeći su podaci, ako su primjenjivi, minimalni podaci potrebni za ispitivanje tipa 1.
Broj izvješća
PODNOSITELJ ZAHT JEVA
Proizvođ ač
PREDMET …
Identif ikatori porodice po cesto vnom otpor u :
Identif ikatori interpolacijske porodice :
Vozilo dostavlj eno na ispitivanja
Marka :
Identif ikator 
interpolacijske 
porodice:
ZAKLJUČAK Vozilo dostavlj eno na ispitivanja ispunjav a zahtjeve naved ene pod predmetom.
MJESTO, DD/MM/GGGG
Opće napomene:
Ako postoji nekoliko opcija (upućivanja), u ispitnom se izvješću treba navesti koja je opcija ispitana.
Ako ne postoji više opcija, može biti dovoljno jedno upućivanje na opisni dokument na početku ispitnog izvješća.
Svaka tehnička služba smije unij eti dodatne informaci je.
Stavk e ispitnog izvješća s ispitnim rezultatima mogu/moraju se ponovit i radi WLTP-a s 3 faze i WLTP-a s 4 faze.
U odjeljcima ispitnog izvješća nalaze se slova koja se odnose na određene tipo ve vozila:
„(a)” odnosi se na vozila s motorom s vanjskim izvorom paljenja ili vozila „G” (kak o je utvrđeno u tablici 1B Praviln ika 
UN-a br. 154) (prema potrebi)
„(b)” odnosi se na vozila s kompres ijskim paljenjem ili vozila „D” (kak o je utvrđeno u tablici 1B Pravi lnika UN-a br. 154) 
(prema potrebi)
1. Opis ispitanih vozila: vozila High, Low i M (ako je primjenjivo )
1.1. Općenit o
Brojevi vozila : Broj prototipa i VIN
Kategor ija :
Nadogradnja :
Pogonski kotači :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/101  
1.1.1. Arhit ektura pogonsk og sklopa
Arhit ektura pogonsk og sklopa : potpuno MUI, hibr idna, elektr ična ili s gorivnim 
ćelijama
1.1.2. Moto r s unutar njim izgar anjem (ako je primjenjivo )
Ako postoji više od jednog motor a s unutar njim izgaranjem, ponoviti ovu točku za svaki od njih.
Marka :
Tip :
Princip rada : dvotaktni/četverotaktni
Broj i raspored cilindara :
Obujam motora (cm3): :
Brzina vrtnje motor a u praznom hodu (min-1) : +
–
Povišena brzina vrtnje motora u praznom hodu 
(min-1) (a): +
–
Nazivna snaga motor a : kW na min-1
Najveći neto zakretni moment : Nm na min-1
Maziv o motora : marka i tip
Rashladni sustav : Tip: zrak om/vodom/uljem
Izolaci ja : mat erijal, količina, položa j, obujam i masa
1.1.3. Ispitno gorivo za ispitivanje tipa 1. (ako je primjenjivo )
Ako se upotreblja va više od jednog ispitnog goriva, ponoviti ovu točku za svak o od njih.
Marka :
Tip : benzin – dizel – UNP – PP – …
…
Gust oća na 15 °C :
Udio sumpor a : samo za dizel i benzin
:
Broj serije :
Willano vi faktori (za motor s unutar njim 
izgar anjem) za emisi ju CO 2 (gCO 2/MJ):
1.1.4. Susta v za dovod goriva (ako je primjenjivo)
Ako postoji više od jednog susta va za dovod goriva, ponoviti ovu točku za svaki od njih,
Izrav no ubrizga vanje : da/ne ili opis
Tip vozila s obzirom na gorivo : jednogor ivno / dvogorivno / prilagodljivo gorivu
Uprav ljačka jedinica
Upućivanje za dio : isto kao u opisnom dokumentuHR Službeni list Europske unij e L 423/102 26.11.2021.  
Softver ispitan : očitan alatom za skeniranje, na primjer
Mjerač protoka zraka :
Kućišt e zaklopke gasa :
Senzor tlaka :
Pumpa za ubrizga vanje :
Brizgalj ke :
1.1.5. Susta v za dovod zraka (ako je primjenjivo )
Ako postoji više od jednog susta va za dovod zraka, ponovi ti ovu točku za svaki od njih.
Prednabij anje : da/ne
marka i tip (1)
Međuhladnjak : da/ne
tip (zrak/zrak – zrak/v oda) (1)
Filtar zraka (element) (1) : marka i tip
Usisni prigušivač (1) : marka i tip
1.1.6. Ispušni sustav i sustav za spreča vanje isparav anja (ako je primjenjivo )
Ako postoji više od jednog susta va, ponovi ti ovu točku za svaki od njih.
Prvi katalizator : marka i upućivanje (1)
princip: trostr uko djelov anje / oksidaci jski / 
odvaj ač NOx / pohrana NOx / selektivna 
katalitička redukci ja …
Drugi katalizator : marka i upućivanje (1)
princip: trostr uko djelov anje / oksidaci jski / 
odvaj ač NOx / pohrana NOx / selektivna 
katalitička redukci ja …
Filtar čestica : s / bez / nije primjenjivo
katalizirani: da/ne
marka i upućivanje (1)
Upućivanje i položa j senzora kisika i/ili lambda- 
sondi: ispred katalizat ora / iza katalizatora
Upuhivanje zraka : s / bez / nije primjenjivo
Ubr izga vanje vode : s / bez / nije primjenjivo
EGR : s / bez / nije primjenjivo
hlađen/nehlađen
visok otlačni/nisk otlačni
Susta v za kontrolu emisi ja nastalih isparav anjem : s / bez / nije primjenjivo
Upućivanje i položa j senzora NOx : ispred/iza
Opći opis (1) :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/103  
1.1.7. Spremnik topl ine (ako je primjenjivo)
Ako postoji više od jednog spremnika topl ine, ponovit i ovu točku za svaki od njih.
Spremnik topl ine : da/ne
Toplinski kapacitet (pohranjena entalpija, J) :
Vrijeme oslobađanja topline (s) :
1.1.8. Prijeno s (ako je primjenjivo )
Ako postoji više od jednog prijenosa, ponoviti ovu točku za svaki od njih.
Mjenjač : ručni / automat ski / CVT
Postupak promjene brzine
Zadani početni način rada (*) : da/ne
normalan / pogon (D) / eko / …
Najpovoljni ji način rada s obzirom na emisi je 
CO2 i potrošnju goriva (ako je primjenjivo):
Najnepov oljniji način rada s obzirom na 
emisi je CO2 i potrošnju goriva (ako je 
primjenjivo ):
Način rada s najvećom potrošnjom elektr ične 
energi je (ako je primjenjivo ):
Uprav ljačka jedinica :
Maziv o mjenjača : marka i tip
Gume
Marka :
Tip :
Dimenzi je prednjih/stražnjih guma: :
Dinamički opseg (m) :
Tlak u gumama (kPa) :
(*)* za OVC-HEV -ove navedit e radne uvjete za pogon s dopunjavanjem bater ije i bater ijski pogon.
Prijenosni omjer i (R.T .), primar ni omjer i (R.P.) i (brzina vozila (km/h)) / (brzina vrtnje motor a (1 000 (min-1)) 
(V1000) za svaki prijenosni omjer mjenjača (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…HR Službeni list Europske unij e L 423/104 26.11.2021.  
1.1.9. Elektr ični stroj (ako je primjenjivo )
Ako postoji više od jednog elektr ičnog stroja, ponoviti ovu točku za svaki od njih.
Marka :
Tip :
Vršna snaga (kW) :
1.1.10. Pogonski REESS (ako je primjenjivo )
Ako postoji više od jednog pogonsk og REESS-a, ponovi te ovu točku.
Marka :
Tip :
Kapacitet (Ah) :
Nazivni napon (V) :
1.1.11. Gor ivna ćelija (ako je primjenjivo )
Ako postoji više od jedne gorivne ćelije, ponoviti ovu točku za svaku od njih.
Marka :
Tip :
1.1.12. Energ etska elektronika (ako je primjenjivo )
Može biti više dijelova (pretvarač za pogonsku energiju, nisk onaponski sustav ili punjač).
Marka :
Tip :
Snag a (kW) :
1.2. Opis vozila High
1.2.1. Masa
Ispitna masa VH-a (kg) :
1.2.2. Parametr i cesto vnog otpora
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklusna potrošnja energije (J) :
Upućivanje na izvješće o ispitivanju cesto vnog 
otpora:
Identifikator porodice po cesto vnom otpor u :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/105  
1.2.3. Parametr i za odabir ciklusa
Ciklus (bez prilagođavanja sniža vanjem brzine) : Razred 1 / 2 / 3a / 3b
Omjer nazivne snage i mase u voznom stanju – 
75 kg (PMR) (W/kg): (ako je primjenjivo )
Tijekom mjerenja korišten postupak 
ograničene najv eće brzine: da/ne
Najveća brzina vozila (km/h) :
Sniža vanje brzine (ako je primjenjivo) : da/ne
Fakt or snižavan ja brzina fdsc :
Ciklusna udaljenost (m) :
Stalna brzina (u slučaj u skraćenog postupka 
ispitivanja): ako je primjenjivo
1.2.4. Točka promjene stupnja prijenosa (ako je primjenjivo )
Verzij a izračuna promjene stupnja prijeno sa navedite primjenjivu izmjenu Uredbe Globalnog 
tehničk og pravilnika UN-a br. 15
Promjena stupnja prijenosa : Prosječni stupanj prijeno sa za v ≥ 1 km/h, x,xxxx
nmin_dr ive
1. stupanj prijenosa : … min–1
s 1. na 2. stupanj prijeno sa : … min–1
s 2. stupnja prijenosa do zausta vljanja : … min–1
2. stupanj prijenosa : … min–1
3. stupanj prijenosa i ostali : … min–1
1. stupanj prijenosa izosta vljen : da/ne
n95_high za svaki stupanj prijeno sa : … min–1
nmin_dr ive_set za faze ubrzanja / stalne brzine 
(nmin_dr ive_up ): … min–1
nmin_dr ive_set za faze usporavan ja (nmin_dr ive_up ) : … min–1
tstar t_phase : … s
nmin_dr ive_star t : … min–1
nmin_dr ive_up_star t : … min–1
Primjena ASM-a : da/ne
Vrijednosti ASM-a: :
1.3. Opis vozila Low (ako je primjenjivo)
1.3.1. Masa
Ispitna masa VL-a (kg) :HR Službeni list Europske unij e L 423/106 26.11.2021.  
1.3.2. Parametr i cesto vnog otpora
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklusna potrošnja energije (J) :
Δ(C D×A f)LH(m2) :
Upućivanje na izvješće o ispitivanju cesto vnog 
otpora:
Identifikator porodice po cesto vnom otpor u :
1.3.3. Parametr i za odabir ciklusa
Ciklus (bez smanjenja) : Razred 1 / 2 / 3a / 3b
Omjer nazivne snage i mase u voznom stanju – 
75 kg (PMR) (W/kg): (ako je primjenjivo )
Tijekom mjerenja korišten postupak 
ograničene najv eće brzine: da/ne
Najveća brzina vozila :
Sniža vanje brzine (ako je primjenjivo) : da/ne
Fakt or snižavan ja brzina fdsc :
Ciklusna udaljenost (m) :
Stalna brzina (u slučaj u skraćenog postupka 
ispitivanja): ako je primjenjivo
1.3.4. Točka promjene stupnja prijenosa (ako je primjenjivo )
Promjena stupnja prijenosa : Prosječni stupanj prijeno sa za v ≥ 1 km/h, x,xxxx
1.4. Opis vozila M (ako je primjenjivo )
1.4.1. Masa
Ispitna masa VL-a (kg) :
1.4.2. Parametr i cesto vnog otpora
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklusna potrošnja energije (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Upućivanje na izvješće o ispitivanju cesto vnog 
otpora:
Identifikator porodice po cesto vnom otpor u :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/107  
1.4.3. Parametr i za odabir ciklusa
Ciklus (bez smanjenja) : Razred 1 / 2 / 3a / 3b
Omjer nazivne snage i mase u voznom stanju – 
75 kg (PMR) (W/kg): (ako je primjenjivo )
Tijekom mjerenja korišten postupak 
ograničene najv eće brzine: da/ne
Najveća brzina vozila :
Sniža vanje brzine (ako je primjenjivo) : da/ne
Fakt or snižavan ja brzina fdsc :
Ciklusna udaljenost (m) :
Stalna brzina (u slučaj u skraćenog postupka 
ispitivanja): ako je primjenjivo
1.4.4. Točka promjene stupnja prijenosa (ako je primjenjivo )
Promjena stupnja prijenosa : Prosječni stupanj prijeno sa za v ≥ 1 km/h, x,xxxx
2. Ispitni rezultati
2.1. Ispitivanje tipa 1.
Metoda namještanja dinamometra s valjcima : fiksno / iterativno / altern ativno s vlastitim 
ciklusom zagr ijavanja
Dinamometar u radu s pogonom na dva (2WD) / 
četir i (4WD) kotača: 2WD/4WD
Okretanje nepogonske osovine u slučaj u rada s 
pogonom na dva kotača: da/ne/ni je primjenjivo
Način rada dinamometra
.da/ne
Režim inercijsk og uspora vanja : da/ne
Dodatno pretk ondicioniranje : da/ne
opis
Fakt ori pogoršanja : dodij eljeni/ispitani
2.1.1. Vozilo High
Datum ispitivanja : (dan/mjesec/godina)
Mjesto ispitivanja : dinamometar s valjcima, mjesto, država
Razmak donjeg ruba ventilatora od tla (cm) :
Bočni položaj centra ventilatora (ako je izmijenjen 
prema zahtjevu proizv ođača): u središnjici vozila /...
Udaljenost od prednjeg dijela vozila (cm) :
IWR: omjer inercijsk og rada (%) : x,xHR Službeni list Europske unij e L 423/108 26.11.2021.  
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške brzine  
(km/h): x,xx
Opis prihvaćenog odstupanja voznog ciklusa : PEV prije nego što je ispunjen kriterij za prekid 
pražnjenja
ili
potpuno pritisnuta pedala gasa
2.1.1.1. Emisi je onečišćujućih tvar i (ako je primjenjivo)
2.1.1.1.1. Emisi je onečišćujućih tvar i vozila s najmanje jednim motor om s unutar njim izgaranjem, NOVC-HEV -ova i 
OVC-HEV -ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem baterije
Za svaki ispitani način rada koji može odabrati vozač ponavlja ju se točke u nastav ku (zadani početni, 
najpo voljni ji ili najnepov oljni ji način rada, ako je primjenjivo ).
Prvo ispitivanje
Onečišćujuće tvar iCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NOx (b)Čestična 
tvarBroj 
čestica
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmjerene vrijednosti
Fakt ori regenera cije (Ki) (2)
(aditivni)
Fakt ori regenera cije (Ki) (2)
(multiplikativni)
Fakt ori pogoršanja (DF) 
(aditivni)
Fakt ori pogoršanja (DF) 
(multiplikativni)
Konačne vrijednosti
Granične vrijednosti
(2)Vidjeti izvješća porodice po Ki :
Ispitivanje tipa 1. provedeno radi 
određivanja Ki:
Identifikator porodice po 
rege neraciji:
Drugo ispitivanje, ako je primjenjivo : zbog vrijednosti CO 2 (dCO21) / zbog vrijednosti onečišćujućih tvar i (90 % 
graničnih vrijednosti) / zbog oba razloga
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje, ako je primjenjivo : zbog vrijednosti CO2 (dCO22)
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
2.1.1.1.2. Emisi je onečišćujućih tvar i OVC-HEV -ova u slučaju ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon
Prvo ispitivanjeHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/109  
Granične vrijednosti emisi ja onečišćujućih tvar i mora ju biti ispunjene, a sljedeća se točka ponavlja za svaki 
vože ni ispitni ciklus.
Onečišćujuće tvar iCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NOx (b)Čestična 
tvarBroj 
čestica
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmjerene vrijednosti jednog 
ciklusa
Granične vrijednosti jednog 
ciklusa
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO2 (dCO21) / zbog vrijednosti onečišćujućih tvar i (90 % 
graničnih vrijednosti) / zbog oba razloga
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO 2 (dCO22)
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
2.1.1.1.3. U-ponder irane emisi je onečišćujućih tvar i OVC-HEV -ova
Onečišćujuće tvar iCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NOx (b)Čestična 
tvarBroj 
čestica
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izračunane vrijednosti
2.1.1.2. EMISIJA CO2 (ako je primjenjivo )
2.1.1.2.1. Emisi ja CO2 iz vozila s najmanje jednim motorom s unutar njim izgar anjem, NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova u 
ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije
Za svaki ispitani način rada koji može odabrati vozač ponavlja ju se točke u nastav ku (zadani početni, 
najpo voljni ji ili najnepov oljni ji način rada, ako je primjenjivo ).
Prvo ispitivanje
Emisija CO2 Low Medium High Extra High Kombinirana
Izmjerena vrijednost MCO2,p,1 —
Vrijednost korigirana za brzinu i 
udaljenost MCO2,p,1b /M CO2,c,2
Korekcijski koeficijent za RCB: (5)
MCO2,p,3 /M CO2,c,3
Fakt ori regenera cije (Ki)
(aditivni)
Fakt ori regenera cije (Ki)
(multiplikativni)
MCO2,c,4 —
AF Ki= MCO2,c,3 /M CO2,c,4 —HR Službeni list Europske unij e L 423/110 26.11.2021.  
MCO2,p,4 /M CO2,c,4 —
Korekcija za ATCT (FCF) (4)
Privremene vrijednosti MCO2 ,p,5/M CO2,c,5
Deklar irana vrijednost — — — —
dCO21 * deklar irana vrijednost — — — —
(4)FCF: korekcij ski faktor porodice (FCF) za korekcij u za reprezentativne regionalne temperatur ne uvjete 
(ATCT)
Vidjeti izvješća o ATCT -u porodice :
Identifikator porodice po ATCT -u :
(5)korekcij a kako je navedeno u Dodatku 2. Prilogu B6. Pravilniku UN-a br. 154 za potpuno MUI vozila i 
Dodatku 2. Prilogu B8. Pravi lniku UN-a br. 154 za HEV -ove (KCO2)
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Zaključak
Emisij a CO 2 (g/km) Low Medium High Extra HighKombinir -
ana
Prosječna vrijednost MCO2,p,6 / 
MCO2,c,6
Usklađena vrijednost MCO2,p,7 / 
MCO2,c,7
Konačne vrijednosti MCO2,p,H / 
MCO2,c,H
2.1.1.2.2. Masena emisija CO 2 iz OVC-HEV -ova u slučaju ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon
Prvo ispitivanje
Masena emisija CO 2 (g/km) Kombinirana
Izračunana vrijednost MCO2,CD
Deklar irana vrijednost
dCO21
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/111  
Zaključak
Masena emisija CO 2 (g/km) Kombinirana
Prosječna vrijednost MCO2 ,CD
Konačna vrijednost MCO2,CD
2.1.1.2.4. Masena emisija UF-ponder iranog CO2 OVC-HEV -ova
Masena emisija CO2 (g/km) Kombinir ana
Izračunana vrijednost MCO2 weighted
2.1.1.3. Potrošnja goriva (ako je primjenjivo )
2.1.1.3.1. Potrošnja goriva vozila samo s motorom s unutar njim izgaranjem, NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova u 
ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije
Za svaki ispitani način rada koji može odabrati vozač ponavlj aju se točke u nastavku (zadani početni, 
najpov oljniji ili najnepo voljniji način rada, ako je primjenjivo).
Potrošnja goriva (l/100 km) ili učink ovitost 
potrošnje goriva (km/l) (prema potrebi)Low Medium High Extra HighKombinir -
ana
Konačne vrijednosti FC p,H/FC c,H (1), FEp, FEc
(1)Izračunano iz usklađenih vrijednosti CO 2
Praćenje potrošnje goriva i/ili elektr ične energi je u vozilima iz stavka 5.11. ovog Praviln ika
Dostupnost podataka
Parametr i iz stavka 3. Dodatka 5. ovom Pravilniku dostupni: da/nije primjenjivo
Točnost (ako je primjenjivo )
Fuel_ConsumedWL TP (u litrama) (1)Vozilo High – prvo ispitivanje x,xxx
Vozilo High – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo High – treće ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo Low – prvo ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo Low – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo Low – treće ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Ukupno x,xxx
Fuel_ConsumedOBFCM (u litrama) (1)Vozilo High – prvo ispitivanje x,xxx
Vozilo High – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo High – treće ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo Low – prvo ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo Low – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Vozilo Low – treće ispitivanje (ako je primjenjivo ) x,xxx
Ukupno x,xxx
Točnost (1) x,xxx
(1)U skladu s Dodatk om 5. ovog Prav ilnikaHR Službeni list Europske unij e L 423/112 26.11.2021.  
2.1.1.3.2. Potrošnja goriva OVC-HEV -ova i OVC-FC HV-ova (prema potrebi) u slučaj u ispitivanja tipa 1. na bater ijski 
pogon
Prvo ispitivanje
Potrošnja goriva (l/100 km ili kg/100 km) ili 
učink ovitost potrošnje goriva (km/l) (prema 
potrebi)Kombinirana
Izračunana vrijednost FC CD, FECD
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Zaključak
Potrošnja goriva (l/100 km ili kg/100 km) ili 
učink ovitost potrošnje goriva (km/l) (prema 
potrebi)Kombinirana
Srednja vrijednost FC CD, FECD
Konačna vrijednost FC CD, FECD
2.1.1.3.3. UF-ponder irana potrošnja goriva OVC-HEV -ova i OVC-FC HV-ova (prema potrebi)
Potrošnja goriva (l/100 km ili kg/100 km) ili 
učink ovitost potrošnje goriva (km/l za razinu 1B) 
(prema potrebi)Kombinirana
Izračunana vrijednost FC weighted, FEweighted
2.1.1.3.4. Potrošnja goriva NOVC-HEV -ova i OVC-FCHV -ova (prema potrebi) u slučaj u ispitivanja tipa 1. pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije
Za svaki ispitani način rada koji može odabrati vozač ponavlj aju se točke u nastavku (zadani početni, 
najpov oljniji ili najnepo voljniji način rada, ako je primjenjivo).
Potrošnja goriva (kg/100 km) ili učink ovitost 
potrošnje goriva (km/kg) (prema potrebi)Kombinirana
Izmjerene vrijednosti
Korekcij ski koeficijent za RCB
Konačne vrijednosti FC c, FEc
2.1.1.4. Autonomi je (ako je primjenjivo )
2.1.1.4.1. Autonomi ja za OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove (prema potrebi)
2.1.1.4.1.1. Autonomi ja na isključivo elektr ični pogon
Prvo ispitivanje
AER (km) Gradska Kombinirana
Izmjerene/izračunane vrijednosti AER -a
Deklar irana vrijednost —HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/113  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Zaključak
AER (km) Gradska Kombinirana
Prosječni AER (ako je primjenjivo )
Konačne vrijednosti AER -a
2.1.1.4.1.2. Ekvivalentna auton omija na isključiv o elektr ični pogon (EAER)
EAER (km) Low Medium High Extra High GradskaKombinir -
ana
Konačne vrijednosti EAER -a
2.1.1.4.1.3. Stvar na auton omija na baterijski pogon
RCDA (km) Kombinirana
Konačna vrijednost RCDA
2.1.1.4.1.4. Ciklusna autonomi ja na bater ijski pogon
Prvo ispitivanje
RCDC (km) Kombinirana
Konačna vrijednost RCDC
Indeksni broj prijelaznog ciklusa
REEC ciklusa potvrde (%)
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
2.1.1.4.2. Autonomi je za PEV -ove – auton omija potpuno elektr ičnog vozila (PER) (ako je primjenjivo )
Prvo ispitivanje
PER (km) Low Medium High Extra High GradskaKombinir -
ana
Izračunane vrijednosti PER -a
Deklar irana vrijednost — — — — —
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )HR Službeni list Europske unij e L 423/114 26.11.2021.  
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Zaključak
PER (km) Gradska Kombinirana
Prosječni PER
Konačne vrijednosti PER -a
2.1.1.5. Potrošnja elektr ične energi je (ako je primjenjivo )
2.1.1.5.1. Potrošnja elektr ične energi je OVC-HEV -ova i OVC-FC HV-ova (prema potrebi)
2.1.1.5.1.1. Dopunjena elektr ična energi ja (EAC)
EAC (Wh)
2.1.1.5.1.2. Potrošnja elektr ične energi je (EC)
EC (Wh/km) Low Medium High Extra High GradskaKombinir -
ana
Konačne vrijednosti EC-a
2.1.1.5.1.3. UF-ponder irana potrošnja elektr ične energi je na bater ijski pogon
Prvo ispitivanje
EC AC,CD (Wh/km) Kombinirana
Izračunana vrijednost EC AC,CD
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Zaključak (ako je primjenjivo)
EC AC,CD (Wh/km) Kombinirana
Prosječni EC AC,CD
Konačna vrijednost
2.1.1.5.1.4. UF-ponder irana potrošnja elektr ične energi je
Prvo ispitivanje
EC AC,weighted (Wh) Kombinirana
Izračunana vrijednost EC AC,weighted
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/115  
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Zaključak (ako je primjenjivo)
EC AC,weighted (Wh/km) Kombinirana
Prosječna vrijednost EC AC,weighted
Konačna vrijednost
2.1.1.5.1.5. Informacije za sukladnost proizvodnje
Kombinirana
Potrošnja elektr ične energije (Wh/km) EC DC, 
CD,COP
AF EC,A C,CD
2.1.1.5.2. Potrošnja elektr ične energi je PEV -ova (ako je primjenjivo)
Prvo ispitivanje
EAC (Wh)
EC (Wh/km) Gradska Kombinirana
Izračunane vrijednosti EC-a
Deklar irana vrijednost —
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.
EC (Wh/km) Low Medium High Extra High GradskaKombinir -
ana
Prosječna vrijednost EC-a
Konačne vrijednosti EC-a
Informacije za sukladnost proizvodnje
Kombinirana
Potrošnja elektr ične energije (Wh/km) EC DC,COP
AF EC
2.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo )
Ponoviti stavak 2.1.1.
2.1.3. Vozilo M (ako je primjenjivo )
Ponoviti stavak 2.1.1.HR Službeni list Europske unij e L 423/116 26.11.2021.  
2.1.4. Konačne vrijednosti kriterijskih emisi ja (ako je primjenjivo )
Onečišćujuće tvar iCO THC (a)NMHC 
(a)NOxTHC + 
NOx (b)PM PN
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Najviše vrijednosti (1)
(1)za svaku onečišćujuću tvar unutar svih ispitnih rezultata VH-a, VL-a (ako je primjenjivo ) i VM-a (ako je primjenjivo)
2.4. Ispitivanje tipa 4. (a)
Identifikator porodice :
Vidjeti izvješća :
2.5. Ispitivanje tipa 5.
Identifikator porodice :
Vidjeti izvješća o porodici po trajnosti :
Ciklus tipa 1. za ispitivanje kriterijskih emisija :
Identifikator porodice po trajnosti
2.8. Ugrađeni dijagnostički sustav
Identifikator porodice :
Vidjeti izvješća o porodici :
2.11. Podaci o temperatur i koji se odnose na Vozilo high (VH)
Pristup najnepov oljni jeg scenar ija s obzirom na izolaci ju 
vozila: da/ne (1)
Pristup najnepov oljni jeg scenar ija za hlađenje vozila : da/ne (1)
Porodica po ATCT -u sastavljena od samo jedne 
interpolaci jske porodice: da/ne (1)
Temperatura rashladne tekući ne motora na kraju 
kondicioniranja (°C):
Prosječna temperatura prostora za kondicioniranje 
tijekom posljednja 3 sata (°C):
Razlika između krajnje temperature rashladne 
tekućine i prosječne temperature prostor a za 
kondicioniranje u posljednja 3 sata ΔT_A TCT (°C):
Minimalno vrijeme kondicioniranja tsoak_A TCT (s) :
Položaj senzora temperature :
Izmjerena temperatura motora : ulje / rashladna tekućina
(1)ako je odgov or „da”, zadnjih šest redaka nije primjenjivoHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/117  
2.12. Susta v za naknadnu obradu ispušnih plino va s reage nsom
Identifikator porodice :
Vidjeti izvješća o porodici :
Dio II.
Sljedeći su podaci, ako su primjenjivi, minimalni podaci potrebni za ATCT .
Broj izvješća
PODNOSITELJ ZAHT JEVA
Proizv ođač
PREDMET …
Identifikator i porodice po cesto vnom otpor u :
Identifikator i interpolacijske porodice :
Identifikator i porodice po ATCT -u :
Vozilo dosta vljeno na ispitivanja
Marka :
Identifikator 
interpolaci jske 
porodice:
ZAKLJUČAK Vozilo dostavlj eno na ispitivanja ispunjava zahtjeve navedene pod predmet om.
MJESTO, DD/MM/GGGG
Opće napomene:
Ako postoj i nekoliko opcija (upućivanja), u ispitnom se izvješću treba naves ti koja je opci ja ispitana.
Ako ne postoj i više opcija, može biti dovoljno jedno upućivanje na opisni dokument na početku ispitnog 
izvješća.
Svaka tehni čka služba smije unije ti dodatne informacije.
U odjeljcima ispitnog izvješća nalaze se slova koja se odnose na određene tipove vozila:
„(a)” odnosi se na vozila s motorom s vanjskim izvorom paljenja ili vozila „G” (kak o je utvrđeno u tablici 1B 
Pravilnika UN-a br. 154) (prema potrebi)
„(b)” odnosi se na vozila s kompresi jskim paljenjem ili vozila „D” (kak o je utvrđeno u tablici 1B Pravilnika 
UN-a br. 154) (prema potrebi)
1. Opis ispitanih vozila
1.1. Općenit o
Brojevi vozila : Broj prototipa i VIN
Kategor ija :
Nadogradnja :
Pogonski kotači :HR Službeni list Europske unij e L 423/118 26.11.2021.  
1.1.1. Arhit ektura pogonsk og sklopa
Arhit ektura pogonsk og sklopa : potpuno MUI, hibr idna, elektr ična ili s gorivnim 
ćelijama
1.1.2. Moto r s unutar njim izgar anjem (ako je primjenjivo )
Ako postoj i više od jednog motora s unutar njim izgar anjem, ponovit i ovu točku za svaki od njih.
Marka :
Tip :
Princip rada : dvotaktni/četverotaktni
Broj i raspored cilindara :
Obujam motora (cm3): :
Brzina vrtnje motor a u praznom 
hodu (min-1): ±
Povišena brzina vrtnje motora u 
praznom hodu (min-1) (a): ±
Nazivna snaga motor a : kW na min-1
Najveći neto zakretni moment : Nm na min-1
Maziv o motora : marka i tip
Rashladni sustav : Tip: zrak om/vodom/uljem
Izolaci ja : mat erijal, količina, položa j, obujam i masa
1.1.3. Ispitno gorivo za ispitivanje tipa 1. (ako je primjenjivo )
Ako se upotrebljava više od jednog ispitnog goriva, pono vite za svak o od njih.
Marka :
Tip : benzin – dizel – UNP – PP – …
Gust oća na 15 °C :
Udio sumpor a : samo za dizel i benzin
Prilog IX. :
Broj serije :
Willano vi faktori (za motor s unutar njim 
izgar anjem) za emisi ju CO 2 (gCO 2/MJ):
Izrav no ubrizga vanje : da/ne ili opis
Tip vozila s obzirom na gorivo : jednogor ivno / dvogorivno / prilagodljivo gorivu
Uprav ljačka jedinica
Upućivanje za dio : isto kao u opisnom dokumentu
Softver ispitan : očitan alatom za skeniranje, na primjer
Mjerač protoka zraka :
Kućišt e zaklopke gasa :
Senzor tlaka :
Pumpa za ubrizga vanje :
Brizgalj ke :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/119  
1.1.4. Susta v za dovod goriva (ako je primjenjivo)
Ako postoj i više od jednog sustava za dovod goriva, ponovi ti ovu točku za svaki od njih,
1.1.5. Susta v za dovod zraka (ako je primjenjivo )
Ako postoj i više od jednog sustava za dovod zraka, ponoviti ovu točku za svaki od njih.
Prednabij anje : da/ne
marka i tip (1)
Međuhladnjak : da/ne
tip (zrak/zrak – zrak/v oda) (1)
Filtar zraka (element) (1) : marka i tip
Usisni prigušivač (1) : marka i tip
1.1.6. Ispušni sustav i sustav za spreča vanje isparav anja (ako je primjenjivo )
Ako postoj i više od jednog sustava, ponoviti ovu točku za svaki od njih.
Prvi katalizator : marka i upućivanje (1)
princip: trostr uko djelovanje / oksidaci jski / odvajač NOx / 
pohrana NOx / selektivna katalitička redukci ja
Drugi katalizator : marka i upućivanje (1)
princip: trostr uko djelovanje / oksidaci jski / odvajač NOx / 
pohrana NOx / selektivna katalitička redukci ja
Filtar čestica : s / bez / nije primjenjivo
katalizirani: da/ne
marka i upućivanje (1)
Upućivanje i položa j senzora kisika i/ili 
lambda-sondi: ispred katalizat ora / iza katalizatora
Upuhivanje zraka : s / bez / nije primjenjivo
Ubr izga vanje vode : s / bez / nije primjenjivo
EGR : s / bez / nije primjenjivo
hlađen/nehlađen
visok otlačni/nisk otlačni
Susta v za kontrolu emisi ja nastalih 
isparav anjem: s / bez / nije primjenjivo
Upućivanje i položa j senzora NOx : ispred/iza
Opći opis (1) :
1.1.7. Spremnik topl ine (ako je primjenjivo)
Ako postoj i više od jednog spremnika topline, pono viti ovu točku za svaki od njih.
Spremnik topl ine : da/ne
Toplinski kapacitet (pohranjena entalpi ja, J) :
Vrijeme oslobađanja topline (s) :HR Službeni list Europske unij e L 423/120 26.11.2021.  
1.1.8. Prijeno s (ako je primjenjivo )
Ako postoj i više od jednog prijenosa, pono viti ovu točku za svaki od njih.
Mjenjač : ručni / automat ski / CVT
Postupak promjene brzine
Zadani početni način rada : da/ne
normalan / pogon (D) / eko / …
Najpovoljni ji način rada s obzirom na 
emisi je CO2 i potrošnju goriva (ako je 
primjenjivo ):
Najnepov oljniji način rada s obzirom 
na emisi je CO2 i potrošnju goriva (ako 
je primjenjivo):
Uprav ljačka jedinica :
Maziv o mjenjača : marka i tip
Gume
Marka :
Tip :
Dimenzi je prednjih/stražnjih guma: :
Dinamički opseg (m) :
Tlak u gumama (kPa) :
Prijeno sni omjer i (R.T .), primar ni omjer i (R.P.) i (brzina vozila (km/h)) / (brzina vrtnje motora (1 000 (min-1)) 
(V1000) za svaki prijeno sni omjer mjenjača (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…
1.1.9. Elektr ični stroj (ako je primjenjivo )
Ako postoj i više od jednog elektr ičnog stroja, ponovit i ovu točku za svaki od njih.
Marka :
Tip :
Vršna snaga (kW) :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/121  
1.1.10. Pogonski REESS (ako je primjenjivo )
Ako postoj i više od jednog pogonsk og REESS-a, ponovit e ovu točku.
Marka :
Tip :
Kapacitet (Ah) :
Nazivni napon (V) :
1.1.11. Rezer virano
1.1.12. Energ etska elektronika (ako je primjenjivo )
Može biti više dijelo va (pretvarač za pogonsku energi ju, nisk onaponski susta v ili punjač).
Marka :
Tip :
Snag a (kW) :
1.2. Opis vozila
1.2.1. Masa
Ispitna masa VH-a (kg) :
1.2.2. Parametr i cesto vnog otpora
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
f2_TReg (N/(km/h)2) :
Ciklusna potrošnja energije (J) :
Upućivanje na izvješće o ispitivanju 
cestovnog otpora:
Identifikator porodice po cesto vnom 
otpor u:
1.2.3. Parametr i za odabir ciklusa
Ciklus (bez smanjenja) : Razred 1 / 2 / 3a / 3b
Omjer nazivne snage i mase u voznom 
stanju -75 kg (PMR) (W/kg): (ako je primjenjivo )
Tijekom mjerenja korišten postupak 
ograničene najv eće brzine: da/ne
Najveća brzina vozila (km/h) :
Sniža vanje brzine (ako je primjenjivo) : da/neHR Službeni list Europske unij e L 423/122 26.11.2021.  
Fakt or snižavan ja brzina fdsc :
Ciklusna udaljenost (m) :
Stalna brzina (u slučaj u skraćenog 
postupka ispitivanja): ako je primjenjivo
1.2.4. Točka promjene stupnja prijenosa (ako je primjenjivo )
Verzij a izračuna promjene stupnja 
prijenosa(navedite primjenjivu izmjenu Uredb e Globalnog 
tehničk og pravilnika UN-a br. 15)
Promjena stupnja prijenosa : Prosječni stupanj prijeno sa za v ≥ 1 km/h, zaokr užen na 
četir i decimalna mjesta
nmin drive
1. stupanj prijenosa : … min–1
s 1. na 2. stupanj prijeno sa : … min–1
s 2. stupnja prijenosa do zausta vljanja : … min–1
2. stupanj prijenosa : … min–1
3. stupanj prijenosa i ostali : … min–1
1. stupanj prijenosa izosta vljen : da/ne
n95_high za svaki stupanj prijeno sa : … min–1
nmin_dr ive_set za faze ubrzanja / stalne brzine 
(nmin_dr ive_up ): … min–1
nmin_dr ive_set za faze usporavan ja 
(nmin_dr ive_up ): … min–1
tstar t_phase : … s
nmin_dr ive_star t : … min–1
nmin_dr ive_up_star t : … min–1
Primjena ASM-a : da/ne
Vrijednosti ASM-a: :
2. Ispitni rezultati
Metoda namještanja dinamometra s 
valjcima: fiksno / iterativno / altern ativno s vlastitim ciklusom 
zagr ijavanja
Dinamometar u radu s pogonom na dva 
(2WD) / četir i (4WD) kotača: 2WD/4WD
Okretanje nepogonske osovine u slučaj u 
rada s pogonom na dva kotača: da/ne/ni je primjenjivo
Način rada dinamometra da/ne
Režim inercijsk og uspora vanja : da/neHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/123  
2.1. Ispitivanje na 14 °C
Datum ispitivanja : (dan/mjesec/godina)
Mjesto ispitivanja :
Razmak donjeg ruba ventilatora od tla (cm) :
Bočni položa j centra ventilatora (ako je 
izmijen jen prema zahtjevu proizvođača): u središnjici vozila /...
Udaljenost od prednjeg dijela vozila (cm) :
IWR: omjer inercijsk og rada (%) : x,x
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške 
brzine (km/h): x,xx
Opis prihvaćenog odstupanja voznog 
ciklusa: potpuno pritisnuta pedala gasa
2.1.1. Emisi je onečišćujućih tvar i vozila s najmanje jednim motor om s unutar njim izgaranjem, NOVC-HEV -ova i 
OVC-HEV -ova pri pogonu s dopunjavan jem bate rije
Onečišćujuće tvariCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NOx (b)Čestična 
tvarBroj čestica
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmjerene vrijednosti
Granične vrijednosti
2.1.2. Emisi je CO2 iz vozila s najmanje jednim motorom s unutar njim izgaranjem, NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova u 
ispitivanjima pri pogonu s dopunja vanjem baterije
Emisija CO 2 (g/km) Low Medium High Extra High Kombinir ana
Izmjerena vrijednost MCO2,p,1 —
Izmjerena vrijednost korigirana za 
brzinu i udaljenost MCO2,p,1b /M CO2,c,2
Korekcijski koeficijent za RCB (1)
MCO2,p,3 /M CO2,c,3
(1)korekcija kako je navedeno u Dodatku 2. Prilogu B6. Prav ilniku UN-a br. 154 za vozila s motorom s unutar njim 
izgaranjem, KCO2 za HEV -oveHR Službeni list Europske unij e L 423/124 26.11.2021.  
2.2. Ispitivanje na 23 °C
Unesite podatke ili uputit e na izvješće ispitivanja tipa 1.
Datum ispitivanja : (dan/mjesec/godina)
Mjesto ispitivanja :
Razmak donjeg ruba ventilatora od tla (cm) :
Bočni položa j centra ventilatora (ako je 
izmijen jen prema zahtjevu proizvođača): u središnjici vozila /...
Udaljenost od prednjeg dijela vozila (cm) :
IWR: omjer inercijsk og rada (%) : x,x
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške 
brzine (km/h): x,xx
Opis prihvaćenog odstupanja voznog 
ciklusa: potpuno pritisnuta pedala gasa
2.2.1. Emisi je onečišćujućih tvar i vozila s najmanje jednim motor om s unutar njim izgaranjem, NOVC-HEV -ova i 
OVC-HEV -ova pri pogonu s dopunjavan jem bate rije
Onečišćujuće tvariCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NOx (b)Čestična 
tvarBroj čestica
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Konačne vrijednosti
Granične vrijednosti
2.2.2. Emisi je CO2 iz vozila s najmanje jednim motorom s unutar njim izgaranjem, NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova u 
ispitivanjima pri pogonu s dopunja vanjem baterije
Emisija CO 2 (g/km) Low Medium High Extra High Kombinir ana
Izmjerena vrijednost MCO2,p,1 —
Izmjerena vrijednost korigirana za 
brzinu i udaljenost MCO2,p,1b /M CO2,c,2
Korekcijski koeficijent za RCB (1)
MCO2,p,3 /M CO2,c,3
(1)korekcija kako je navedeno u Dodatku 2. Prilogu B6. ovom Pravilniku za potpuno MUI vozila i Dodatku 2. Prilogu B8. 
ovom Pravilni ku za HEV -ove (KCO2)HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/125  
2.3. Zaključak
Emisija CO 2 (g/km) Kombinir ana
ATCT (14 °C) MCO2,T reg
Tip 1. (23 °C) MCO2,23°
Korekcij ski faktor porodice (FCF)
2.4. Podaci o temperatur i referentnog vozila nakon ispitivanja na 23 °c
Pristup najnepov oljni jeg scenar ija s obzirom na izolaci ju vozila : da/ne (1)
Pristup najnepov oljni jeg scenar ija za hlađenje vozila : da/ne (1)
Porodica po ATCT -u sastavljena od samo jedne interpolacijske porodice : da/ne (1)
Temperatura rashladne tekući ne motora na kraju kondicioniranja (°C) :
Prosječna temperatura prostora za kondicioniranje tijekom posljednja 3 
sata (°C):
Razlika između krajnje temperature rashladne tekućine i prosječne 
temperature prost ora za kondicioniranje u posljednja 3 sata ΔT_A TCT (°C):
Minimalno vrijeme kondicioniranja tsoak_A TCT (s) :
Položaj senzora temperature :
Izmjerena temperatura motora : ulje / rashladna tekućina
(1)ako je odgov or „da”, zadnjih šest redaka nije primjenjivoHR Službeni list Europske unij e L 423/126 26.11.2021.  
Dodatak 2. 
Izvješće o ispitivanju cestovnog otpora WLTP-om 
Izvješće o ispitivanju cestovnog otpor a
Sljedeći su podaci, ako su primjenjivi, minimalni podaci potrebni za utvrđivanje cesto vnog otpora.
Broj izvješća
PODNOSITELJ ZAHT JEVA
Proizvođ ač
PREDMET Utvrđivanje cestovnog otpora vozila/…
Identif ikatori porodice po cesto vnom otpor u :
Vozilo dostavlj eno na ispitivanja
Marka :
Tip :
ZAKLJUČAK Vozilo dostavljeno na ispitivanja ispunjav a zahtjeve navedene pod predmet om.
MJESTO, DD/MM/GGGG
1. Predmetna vozila
Predmetne mark e :
Predmetni tipo vi :
Komercij alni opis :
Najveća brzina (km/h) :
Pogonske osovine :
2. Opis ispitanih vozila
Ako nema interpolaci je: opisuje se vozilo koje je najnepov oljnije (s obzirom na potrošnju energije)
2.1. Metod a aerodinamičk og tunela
Kombinaci ja s : dinamometrom s trak om ili dinamometrom s valjcima
2.1.1. Općenito
Aerodinamički tunel Dinamometar
HR LR HR LR
Marka
TipHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/127  
Izvedba
Ciklusna potrošnja energije za cijeli 
WLTC za vozila razreda 3 (kJ)
Odstupanje od serijske proizvodnje — —
Kilometraža (km) — —
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Marka :
Tip :
Izvedba :
Ciklusna potrošnja energije za cijeli WLTC (kJ) :
Odstupanje od serijske proizvodnje :
Kilometraža (km) :
2.1.2. Mase
Dinamometar
HR LR
Ispitna masa (kg)
Prosječna masa mav (kg)
Vrijednost mr (kg po osovini)
Vozilo kate gorije M:
udio mase vozila u voznom stanju na prednjoj osovini (%)
Vozilo kate gorije N:
distr ibucij a mase (kg ili %)
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Ispitna masa (kg) :
Prosječna masa mav (kg) : (prosječna vrijednost prije i poslije ispitivanja)
Najveća tehničk i dopušt ena masa optereć enog 
vozila:
Proci jenjeni aritmetički prosjek mase dodatne 
opreme:
Vozilo kate gorije M:
udio mase vozila u voznom stanju na prednjoj 
osovini (%):
Vozilo kate gorije N:
distr ibucij a mase (kg ili %):HR Službeni list Europske unij e L 423/128 26.11.2021.  
2.1.3. Gume
Aerodinamički tunel Dinamometar
HR LR HR LR
Oznaka veličine
Marka
Tip
Otpor kotrljanja
Prednjih (kg/t) — —
Stražnjih (kg/t) — —
Tlak u gumama
Prednjim (kPa) — —
Stražnjim (kPa) — —
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Oznaka veličine
Marka :
Tip :
Otpor kotrljanja
Prednjih (kg/t) :
Stražnjih (kg/t) :
Tlak u gumama
Prednjim (kPa) :
Stražnjim (kPa) :
2.1.4. Nadogradnja
Aerodinamički tunel
HR LR
Tip AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Izvedba
Aerodinamičke naprave
Pomični aerodinamični dijelovi nadogradnje da/ne i popis ako je primjenjivo
Popis instaliranih aerodinamičkih opcija
Delta (CD × Af)LH u odnosu na HR (m2) —
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Opis oblika nadogradnje : Kutijasta nadogradnja (ako se ne može odrediti oblik 
reprezentativne nadogradnje za potpuno vozilo )
Čeona površina Afr (m2) :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/129  
2.2. Ispitivanje na cesti
2.2.1. Općenito
HR LR
Marka
Tip
Izvedba
Ciklusna potrošnja energije za cijeli WLTC za vozila razreda 3 (kJ)
Odstupanje od serijske proizvodnje
Kilometraža
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Marka :
Tip :
Izvedba :
Ciklusna potrošnja energije za cijeli WLTC (kJ) :
Odstupanje od serijske proizvodnje :
Kilometraža (km) :
2.2.2. Mase
HR LR
Ispitna masa (kg)
Prosječna masa mav (kg)
Vrijednost mr (kg po osovini)
Vozilo kate gorije M: udio mase vozila u voznom stanju na prednjoj osovini (%)
Vozilo kate gorije N:
distr ibucij a mase (kg ili %)
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Ispitna masa (kg) :
Prosječna masa mav (kg) : (prosječna vrijednost prije i poslije ispitivanja)
Najveća tehničk i dopušt ena masa optereć enog 
vozila:
Proci jenjeni aritmetički prosjek mase dodatne 
opreme:
Vozilo kategor ije M: udio mase vozila u voznom 
stanju na prednjoj osovini (%)
Vozilo kate gorije N:
distr ibucij a mase (kg ili %)HR Službeni list Europske unij e L 423/130 26.11.2021.  
2.2.3. Gume
HR LR
Oznaka veličine
Marka
Tip
Otpor kotrljanja
Prednjih (kg/t)
Stražnjih (kg/t)
Tlak u gumama
Prednjim (kPa)
Stražnjim (kPa)
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Oznaka veličine :
Marka :
Tip :
Otpor kotrljanja
Prednjih (kg/t) :
Stražnjih (kg/t) :
Tlak u gumama
Prednjim (kPa) :
Stražnjim (kPa) :
2.2.4. Nadogradnja
HR LR
Tip AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Izvedba
Aerodinamičke naprave
Pomični aerodinamični dijelovi nadogradnje da/ne i popis ako je primjenjivo
Popis instaliranih aerodinamičkih opcija
Delta (CD × Af)LH u odnosu na HR (m2) —
Ili (ako je riječ o porodici po matr ici cestovnog otpora):
Opis oblika nadogradnje : Kutijasta nadogradnja (ako se ne može odrediti oblik 
reprezentativne nadogradnje za potpuno vozilo )
Čeona površina Afr (m2) :HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/131  
2.3. Pogonski sklop
2.3.1. Vozilo High
Oznaka motora :
Tip prijenosa : ručni, automatski, CVT
Način prijenosa
(proizvođ ačeve oznak e): (oznaka zakretnog momenta i broj spojki moraju se navest i 
u opisnom dokumentu)
Obuhvaćeni načini prijenosa
(proizvođ ačeve oznak e):
Broj okretaja motora podi jeljen s brzinom 
vozila: Prijenosni 
stupanjPrijenosni 
omjerN/V omjer
1. 1/..
2. 1/..
3. 1/..
4. 1/..
5. 1/..
6. 1/..
..
..
Elektr ični strojevi spojeni u položa ju N : nije primjenjivo (nema elektr ičnog stroja ili nema režim 
inercij skog uspora vanja)
Tip i broj elektr ičnih strojeva : vrsta konstr ukci je: asinkrona/sinkrona...
Vrsta rashladnog sredstva : tekućina, zrak, ...
2.3.2. Vozilo Low
Ponoviti stavak 2.3.1. s podacima za VL.
2.4. Ispitni rezultati
2.4.1. Vozilo High
Datumi ispitivanja : dd/mm/gggg (aerodinamički tunel)
dd/mm/gggg (dinamometar)
ili
dd/mm/gggg (na cesti)
Ispitivanje na cesti
Ispitna metoda : metoda s režimom inercijsk og uspora vanja
ili metoda mjerenja zakretnog momenta
Ispitno postrojenje (ime / mjesto / referentna 
oznaka staze):
Režim inercijsk og usporavan ja : da/ne
Namješte nost kotača : vrijednosti usmjerenosti i nagibaHR Službeni list Europske unij e L 423/132 26.11.2021.  
Razmak od tla :
Visina vozila :
Maziva prijeno snog susta va :
Maziva ležaj eva kotača :
Podešenost kočnica radi eliminacije netipičnog 
parazitsk og otpora:
Najveća referen tna brzina (km/h) :
Anemometr ija : stacionar na
ili ugrađena: utjecaj anemometr ije (CD × A) i je li korigirana
Broj prekida :
Vjetar : prosječna vrijednost, vršna vrijednost i smjer u odnosu na 
smjer ispitne staze
Tlak zraka :
Temperatura (srednja vrijednost) :
Korekcij a za vjetar : da/ne
Prilagodba tlaka u gumama : da/ne
Neobrađeni podaci : Metod a mjerenja zakretnog momenta:
c0 =
c1 =
c2 =
Metod a s režimom inercijsk og usporavan ja
f0
f1
f2
Konačni rezultati Metod a mjerenja zakretnog momenta:
c0 =
c1 =
c2 =
i
f0 =
f1 =
f2 =
Metod a s režimom inercijsk og usporavan ja
f0 =
f1 =
f2 =
ili
Metod a aerodinamičk og tunela
Ispitno postrojenje (ime / mjesto / referentna 
oznaka dinamometra):
Kvalifikacije ispitnog postrojenja : ispitno izvješće (upućivanje i datum)
Dinamometar
Vrsta dinamometra : dinamometar s trak om ili dinamometar s valjcima
Metod a : stabilizirane brzine ili metoda usporavanja
Zagr ijavanje : zagr ijavanje dinamometrom ili vožnjom vozilaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/133  
Korekcij a za krivulju valjka : (za dinamometar s valjcima, ako je primjenjivo )
Metod a namještanja dinamometra s valjcima : fiksno / iterativno / altern ativno s vlastitim ciklusom 
zagr ijavanja
Izmjereni koeficijent aerodinamičk og otpora 
pomnožen s čeonom površinom: Brzina (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultat : f0 =
f1 =
f2 =
ili
Matr ica cestovnog otpora, na cesti
Ispitna metoda : metoda s režimom inercijsk og uspora vanja
ili metoda mjerenja zakretnog momenta
Ispitno postrojenje (ime / mjesto / referentna 
oznaka staze):
Režim inercijsk og usporavan ja : da/ne
Namješte nost kotača : vrijednosti usmjerenosti i nagiba
Razmak od tla :
Visina vozila :
Maziva prijeno snog susta va :
Maziva ležaj eva kotača :
Podešenost kočnica radi eliminacije netipičnog 
parazitsk og otpora:
Najveća referen tna brzina (km/h) :
Anemometr ija : stacionar na
ili ugrađena: utjecaj anemometr ije (CD × A) i je li korigirana
Broj prekida :
Vjetar : prosječna vrijednost, vršna vrijednost i smjer u odnosu na 
smjer ispitne staze
Tlak zraka :
Temperatura (srednja vrijednost) :
Korekcij a za vjetar : da/ne
Prilagodba tlaka u gumama : da/ne
Neobrađeni podaci : Metod a mjerenja zakretnog momenta:
c0r =
c1r =
c2r =
Metod a s režimom inercijsk og usporavan ja
f0r =
f1r =
f2r =HR Službeni list Europske unij e L 423/134 26.11.2021.  
Konačni rezultati Metod a mjerenja zakretnog momenta:
c0r =
c1r =
c2r =
i
f0r (izračunan za vozilo HM) =
f2r (izračunan za vozilo HM) =
f0r (izračunan za vozilo LM) =
f2r (izračunan za vozilo LM) =
Metod a s režimom inercijsk og usporavan ja
f0r (izračunan za vozilo HM) =
f2r (izračunan za vozilo HM) =
f0r (izračunan za vozilo LM) =
f2r (izračunan za vozilo LM) =
ili
Matr ica cestovnog otpora, metoda aerodinamičk og tunela
Ispitno postrojenje (ime / mjesto / referentna 
oznaka dinamometra):
Kvalifikacije ispitnog postrojenja : ispitno izvješće (upućivanje i datum)
Dinamometar
Vrsta dinamometra : dinamometar s trak om ili dinamometar s valjcima
Metod a : stabilizirane brzine ili metoda usporavanja
Zagr ijavanje : zagr ijavanje dinamometrom ili vožnjom vozila
Korekcij a za krivulju valjka : (za dinamometar s valjcima, ako je primjenjivo )
Metod a namještanja dinamometra s valjcima : fiksno / iterativno / altern ativno s vlastitim ciklusom 
zagr ijavanja
Izmjereni koeficijent aerodinamičk og otpora 
pomnožen s čeonom površinom: Brzina (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultat : f0r =
f1r =
f2r =
f0r (izračunan za vozilo HM) =
f2r (izračunan za vozilo HM) =
f0r (izračunan za vozilo LM) =
f2r (izračunan za vozilo LM) =
2.4.2. Vozilo Low
Ponoviti stavak 2.4.1. s podacima za VL.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/135  
Dodatak 3. 
Obrasci za ispitivanja WLTP-om 
Predložak ispitnog obrasca
Ispitni obrazac sadržav a zabilježene ispitne podatk e koji nisu uvršteni ni u jedno ispitno izvješće.
Tehnička služba ili proizv ođač dužni su čuvati ispitne obrasce najmanje 10 godina.
Sljedeći su podaci, ako su primjenjivi, minimalni podaci potrebni za ispitna izvješća.
Podaci iz Priloga B4. ovom Pravilniku
Parametr i za podesiv o poravn anje kotača :
Razmak od tla :
Visina vozila :
Maziva prijenosnog sustava :
Maziva ležaj eva kotača :
Podešenost kočnica radi eliminaci je netipičnog 
parazitsk og otpora:
Koeficijenti c0, c1 i c2 : c0 =
c1 =
c2 =
Vremena u režimu inercij skog usporavanja izmjerena na 
dinamometr u s valjcima: Referentna brzina  
(km/h)Vrijeme u režimu 
inercij skog 
usporavan ja (s)
130
120
110
100
90
80
70
60
50
40
30
20
Na ili u vozilo može se postavit i dodatna masa kako bi se 
spriječi lo proklizava nje guma: masa (kg)
na/u vozilu
Vremena u režimu inercij skog usporavanja nakon 
postupka za vožnju u režimu inercijsk og usporavan ja: Referentna brzina  
(km/h)Vrijeme u režimu 
inercij skog 
usporavan ja (s)
130
120
110
100
90
80HR Službeni list Europske unij e L 423/136 26.11.2021.  
70
60
50
40
30
20
Podaci iz Priloga B5. ovom Pravilniku
Učink ovitost pretvarača NOx
Označene koncentracij e (a), (b), (c), (d) i koncentracij e 
kada je analizator NOx u načinu rada NO tako da 
umjer ni plin ne prolazi kroz pretvarač: (a) =
(b) =
(c) =
(d) =
koncentracija u načinu rada NO =
Podaci iz Priloga B6. ovom Pravilniku
Udaljenost koju je vozilo stvar no prešlo :
Za vozilo s ručnim mijenjanjem brzina, vozilo s ručnim 
mjenjačem koje ne može slijed iti dijagram ciklusa:
Odstupanja od voznog ciklusa:
Indeks i dijagrama vožnje:
Sljedeći se indeks i izračuna vaju u skladu s normom SAE 
J2951 (revizija iz siječnja 2014.):
IWR: omjer inercij skog rada
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške brzine:
:
:
:
:
:
Vaganje uzorka filtra čestica
Filtar prije testiranja
Filtar nakon testiranja
Referentni filtar:
:
:
Sadržaj svak og spoja izmjeren nakon stabilizacije 
mjer nog uređaj a:
Određivanje faktora regenera cije
Broj ciklusa D između dva WLTC-a s rege neracijom
Broj ciklusa n tijek om kojih se mjere emisi je
Mjerenje masenih emisija M0
sijza svaki spoj i u svak om 
ciklusu j:
:
:HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/137  
Određivanje faktora regenera cije
Broj primjenjivih ispitnih ciklusa d izmjerenih za 
potpunu regener aciju:
Određivanje faktora regenera cije
Msi
Mpi
Ki:
:
:
Podaci iz Priloga B6.a ovom Praviln iku
ATCT
Temp eratura zraka i vlažnost ispitne ćelije izmjereni na 
izlazu ventilatora vozila s minimalnom učestalošću od 
0,1 Hz.zadana vrijednost temperature = Treg
stvar na vrijednost temperature
±3 °C na početku ispitivanja
±5 °C tijekom ispitivanja
Temp eratura prost ora za kondicioniranje mjerena 
kontinuirano s minimalnom učestalošću od 0,033 Hz: zadana vrijednost temperature = Treg
stvar na vrijednost temperature
±3 °C na početku ispitivanja
±5 °C tijekom ispitivanja
Vrijeme prebacivanja iz prostora za pretk ondicioniranje 
u prost or za kondicioniranje: ≤ 10 minuta
Vrijeme između kraja ispitivanja tipa 1. i postupka 
hlađenja
Izmjereno vrijeme kondicioniranja koje se bilježi na sve 
relevantne ispitne obrasce:
:≤ 10 minuta
vrijeme između mjerenja krajn je temperature i kraja 
ispitivanja tipa 1. na 23 °C
Podaci iz Priloga C3. ovom Pravi lniku
Ispitivanje dnevnih emisi ja
Temp eratura okoline tijekom dva dnevna ciklusa 
(zabilježena barem svake minute):
Opt erećenje filtra s aktivnim ugljenom pri ispuštanju 
para
Temp eratura okoline tijekom prof ila prvih 11 sati 
(zabilježena barem svakih 10 minuta):HR Službeni list Europske unij e L 423/138 26.11.2021.  
Dodatak 4. 
Izvješće o ispitivanju emisija nastalih isparava njem 
Sljedeći su podaci, ako su primjenjivi, minimalni podaci potrebni za ispitivanje emisija nastalih isparav anjem.
Broj izvješća
PODNOSITELJ ZAHT JEVA
Proizvođ ač
PREDMET …
Identif ikator porodice po ispitivanju emisija nastalih isparav anjem :
Vozilo dostavlj eno na ispitivanja
Marka :
ZAKLJUČAK Vozilo dostavljeno na ispitivanja ispunjav a zahtjeve navedene pod predmet om.
MJESTO, DD/MM/GGGG
Svaka tehnička služba smije unij eti dodatne informaci je.
1. Opis ispitanog vozila High
Brojevi vozila : Broj prototipa i VIN
Kategor ija :
1.1. Arhit ektura pogonsk og sklopa
Arhit ektura pogonsk og sklopa : s unutar njim izga ranjem, hibr idni, elektr ični ili s gorivnim 
ćelijama
1.2. Moto r s unutar njim izgar anjem
Ako postoji više od jednog motora s unutar njim izgara njem, ponoviti ovu točku za svaki od njih.
Marka :
Tip :
Princip rada : dvotaktni/četverotaktni
Broj i raspored cilindara :
Obujam motora (cm3): :
Turbopuhanje : da/ne
Izrav no ubrizga vanje : da/ne ili opis
Tip vozila s obzirom na gorivo : jednogor ivno / dvogorivno / prilagodljiv o gorivu
Mazivo motora : marka i tip
Rashladni sustav : Tip: zrak om/v odom/uljemHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/139  
1.4. Susta v za dovod goriva
Pumpa za ubrizga vanje :
Brizgalj ke :
Spremnik za gorivo
Slojevi : jednoslojan/višeslojan
Materijal spremnika za gorivo : metal/...
Materijal drugih dijelova susta va za dovod goriva : …
Zabr tvljen : da/ne
Nazivni obujam spremnika za gorivo (l) :
Filtar s aktivnim ugljenom
Marka i tip :
Vrsta aktivnog ugljena :
Obujam aktivnog ugljena (l) :
Masa aktivnog ugljena (g) :
Deklar irani BWC (g) : xx,x
2. Ispitni rezultati
2.1. Starenje filtra s aktivnim ugljenom na ispitnom stolu
Datum ispitivanja : (dan/mjesec/godina)
Mjesto ispitivanja :
Izvješće o ispitivanju starenja filtra s aktivnim 
ugljenom:
Stopa opterećenja :
Specifikacije goriva
Marka :
Tip : ime referentnog goriva
Gust oća na 15 °C (kg/m3) :
Udio etanola (%) :
Broj serije :
2.2. Određivanje faktora propusnosti (PF)
Datum ispitivanja : (dan/mjesec/godina)
Mjesto ispitivanja :
Izvješće o ispitivanju faktora propusnosti :
HC izmjeren u 3. tjednu HC 3W (mg/24h) : xxx
HC izmjeren u 20. tjednu HC 20 W (mg/24h) : xxx
Fakt or propusnosti PF (mg/24h) : xxxHR Službeni list Europske unij e L 423/140 26.11.2021.  
Ako je riječ o višeslojnim spremnicima ili metalnim spremnicima
Alternativni faktor propusnosti PF (mg/24h) : da/ne
2.3. Ispitivanje emisija nastalih ispara vanjem
Datum ispitivanja : (dan/mjesec/godina)
Mjesto ispitivanja :
Metod a namještanja dinamometra s valjcima : fiksno / iterativno / altern ativno s vlastitim ciklusom 
zagr ijavanja
Način rada dinamometra da/ne
Režim inercijsk og usporavan ja : da/ne
2.3.1. Masa
Ispitna masa VH-a (kg) :
2.3.2. Parametr i cesto vnog otpora
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
2.3.3. Ciklus i točka promjene stupnja prijeno sa (ako je primjenjivo )
Ciklus (bez smanjenja) : razred 1 / 2 / 3
Promjena stupnja prijenosa : Prosječni stupanj prijeno sa za v ≥ 1 km/h, zaokr užen na 
četir i decimalna mjesta
2.3.4. Vozilo
Ispitano vozilo : VH ili opis
Kilometraža (km) :
Starost (u tjednima) :
2.3.5. Ispitni postupak i rezultati
Ispitni postupak : kontinuiran (zabr tvljeni sustavi spremnika za gorivo) / 
kontinuiran (nezabr tvljeni sustavi spremnika za gorivo) /
samostalan (zabr tvljeni susta vi spremnika za gorivo)
Opis razdoblja kondicioniranja (vrijeme i 
temperatura):
Vrijednost opterećenja zbog gubitaka pri 
ispuštanju para (g): xx,x (ako je primjenjivo)HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/141  
Ispitivanje emisija nastalih isparavanjemToplo kondicioniranje
MHS1. 
dvadesetčetverosatni 
dnevni ciklus MD12. dvadesetčetverosatni 
dnevni MD2
Prosječna temperatura (°C) — —
Emisije nastale isparav anjem (g/ispitivanje) x,xxx x,xxx x,xxx
Konačni rezultat MHS + MD1 + MD2 + (2xPF)  
(g/ispitivanje)x,xxHR Službeni list Europske unij e L 423/142 26.11.2021.  
PRILOG A2. 
Izjava
(Najveći format: A4 (210 × 297 mm)
()koju je izdalo: ime tijela
.........................................
.........................................
.........................................
o(2): dodjeli homolog acije
proširenju homolog acije
odbi janju homologaci je
povlačenju homologaci je
trajn o obustavl jenoj proizvod nji
tipa vozila s obzirom na emisi ju plino vitih onečišćujućih tvar i iz motora na temelju Praviln ika UN-a br. 154
Homolog acijski broj: ........................................Obrazloženje proširenja: .....................................
Odjeljak I.
0.1. Marka (trgovačk o ime proizv ođača): ..........................................................................
0.2. Tip: ............................................................................................................
0.2.1. Trgovačka imena (ako postoj e): ................................................................................
0.3. Podaci za identif ikacij u tipa, ako su označeni na vozilu (3):
0.3.1. Položaj te oznak e: .............................................................................................
0.4. Kategor ija vozila (4):............................................................................................
0.5. Ime i adresa proizv ođača: .....................................................................................
0.8. Imena i adrese proizv odnih pogona: ..........................................................................
0.9. Ako postoj i, ime i adresa proizvođ ačeva zastupnika: ..........................................................
1.0. Napomene: ....................................................................................................
(1)Razlik ovni broj države koja je dodijelila/proširi la/odbila/po vukla homologaci ju (vidjeti odredbe o homologa ciji u pravilniku).
(2)Prekr ižiti suvišno.
(3)Ako identifikacijska oznaka tipa vozila sadržava znak ove koji nisu bitni za opis vozila, sastav nog dijela ili zasebne tehničk e jedinice 
obuhvaćenog ovim opisnim dokumentom, takvi se znak ovi u dokumentaciji označava ju simbolom „?”. (npr. ABC??123??).
(4)Kako je defin irana u Konsolidiranoj rezoluciji o konstr ukci ji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6/stavak 2. - www . 
unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29g en/wp29resolutions.html .HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/143  
Odjeljak II.
1. Dodatni podaci (ako je primjenjivo ): (vidjeti dopunu)
2. Tehnička služba odgov orna za prov ođenje homologaci jskih ispitivanja: ......................................
3. Datum izvješća o ispitivanju tipa 1.: ...........................................................................
4. Broj izvješća o ispitivanju tipa 1.: ..............................................................................
5. Napomene (ako ih ima): (vidjeti odjeljak 3. dopune)
6. Mjesto: .........................................................................................................
7. Datum: ........................................................................................................
8. Potpis: .................................................................
Prilozi: 1.Opisna dokumentacija
2.Ispitna izvješćaHR Službeni list Europske unij e L 423/144 26.11.2021.  
Dopuna izjavi o homolog aciji tipa br. ... o homologaci ji tipa vozila s obzirom ispušne emisi je na temelju izvorne verzi je 
Praviln ika UN-a br. 154
0. IDENTIFIKA TOR POR ODICE, KAK O JE DEFINIRANA U STAVKU 5. PRA VILNIKA UN-a br. 154
0.1. Identifikator: ..................................................................................................
0.2. Identifikator osno vnog vozila (5a) (1): ..........................................................................
1. DOD ATNI POD ACI
1.1. Masa vozila u voznom stanju:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.2. Najveća masa:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.3. Referentna masa:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.4. Broj sjedala: ...................................................................................................
1.6. Tip nadogradnje:
1.6.1. za M1, M2: limuzina, limuzina sa stražnjim (petim) vratima, karavan, kupe, kabr iolet, višenamjensk o vozilo a
1.6.2. za N1, N2: kamionet, furgon (a)
1.7. Pogonski kotači: prednji, stražnji, 4 × 4 a
1.8. Potpuno elektr ično vozilo: da/ne a
1.9. Hibr idno elektr ično vozilo: da/ne a
1.9.1. Kategor ija hibr idnog elektr ičnog vozila: punjenje iz vanjsk og izvora / bez punjenja iz vanjsk og izvor a / s 
gorivnom ćelijom s punjenjem iz vanjsk og izvor a / s gorivnom ćelijom bez punjenja iz vanjsk og izvora 
(prema potrebi) (a)
1.9.2. Prekidač za izbor načina rada: da/ne (a)
1.10. Identifikacija motora:
1.10.1. Obujam motora / obujam motora (standardni) (prema potrebi):
1.10.1.1. Moto r s pravocr tnim gibanjem klipo va:
1.10.1.2. Wankelo v motor:
1.10.1.2.1. Obujam:HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/145  
1.10.1.2.2. Obujam (standardni):
1.10.2. Susta v za dovod goriva: izravno ubrizga vanje/neizravno ubrizga vanje (a)
1.10.3. Gor ivo koje prepor uča proizvođač:
1.10.4.1. Najveća snaga: kW na min–1
1.10.4.2. Najveći zakretni moment: Nm na min–1
1.10.5. Uređaj za prednabi janje: da/ne a
1.10.6. Susta v paljenja: kompresi jsko paljenje/vanjski izvor paljenja (a)
1.11. Pogonski sklop (za potpuno elektr ično vozilo ili hibr idno elektr ično vozilo ) (a)
1.11.1. Najveća neto snaga: ........................ kW na ........................ do ........................ min–1
1.11.2. Najveća 30-minutna snaga: ............................................................................... kW
1.11.3. Najveći neto zakretni moment: ................................ Nm na ................................ min–1
1.11.4. Nazivni napon gorivne ćelije: ............................................................................... V
1.12. Pogonska bater ija (za potpuno elektr ično vozilo ili hibr idno elektr ično vozilo)
1.12.1. Nazivni napon: V
1.12.2. Kapacitet (2 h pražnjenja): Ah
1.13. Prijeno s: .................................................., ...................................................
1.13.1. Tip mjenjača: ručni, automatski, CVT (a)
1.13.2. Broj prijeno snih omjera:
1.13.3. Ukupni prijenosni omjer i (uključujući dinamičke opsege guma pri opterećenju): (brzina vozila (km/h)) / 
(brzina vrtnje motora (1 000 (min–1))
Prvi stupanj 
prijenosa: ............Šesti stupanj 
prijenosa: ............
Drugi stupanj 
prijenosa: ............Sedmi stupanj 
prijenosa: ............
Treći stupanj 
prijenosa: ............Osmi stupanj 
prijenosa: ............
Četvr ti stupanj 
prijenosa: ............Štedni hod: ...........
Peti stupanj 
prijenosa: ............
1.13.4. Završni prijenosni omjer:
1.14. Gume: .................................., .................................., .................................HR Službeni list Europske unij e L 423/146 26.11.2021.  
Tip: radijalna/dijagonalna/ (5)
Dimenzi je: .....................................................................................................
Dinamički opseg guma pri opterećenju:
Dinamički opseg guma upotr ijebljenih za ispitivanje tipa 1.
2. ISPITNI REZUL TATI
2.1. Rezultati ispitivanja emisi ja iz ispušne cijev i
Razredi emisija: ................................................................................................
Rezultati ispitivanja tipa 1., ako je primjenjivo
Homolog acijski broj ako se ne radi o osnovnom vozilu (1): ...................................................
Prvo ispitivanje
Rezultat ispitivanja tipa 1.CO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Izmjerena vrijednost (8) (9)
Ki × (8) (10) (11)
Ki + (8) (10) (11)
Srednja vrijednost 
izračunana s Ki (M × Ki ili 
M + Ki) (9)(12)
DF (+) (8) (10)
DF (×) (8) (10)
Konačna srednja vrijednost 
izračunana s Ki i DF (13)
Granična vrijednost
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo )
Popuniti tablicu naved enu za prvo ispitivanje s rezultatima drugog ispitivanja.
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo )
Popuniti tablicu naved enu za prvo ispitivanje s rezultatima trećeg ispitivanja.
Ponoviti prvo ispitivanje, drugo ispitivanje (ako je primjenjivo ) i treće ispitivanje (ako je primjenjivo ) za 
vozilo L (ako je primjenjivo) i VM (ako je primjenjivo).
Ispitivanje radi utvrđivanja ATCT -a
Emisija CO 2 (g/km) Kombinirana
ATCT (14 °C) MCO2 ,Treg
Tip 1. (23 °C) MCO2 ,23°
Korekcij ski faktor porodice (FCF)
(5)Tip gume u skladu s Prav ilnik om UN-a br. 117.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/147  
Rezultat ispitivanja radi 
utvrđivanja ATCT -aCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Izmjerene 
vrijednosti (6),(7)
Granične vrijednosti
Razlika između krajn je temperature rashladne tekući ne motora i prosječne temperature prostora za 
kondicioniranje tijekom posljednja 3 sata ΔT_A TCT (°C) za referentno vozilo: ................................
Minimalno vrijeme kondicioniranja tsoak_A TCT (s): ..............................................................
Položaj senzora temperature: ..................................................................................
Identifikator porodice po ATCT -u: ............................................................................
Ispitivanje tipa 4.: ............................................................................ g po ispitivanju
Ispitni postupak u skladu s: Prilogom C3. Praviln iku UN-a br. 154 (1)
Ispitivanje tipa 5.:
(a) Ispitivanje trajnosti: ispitivanje cijelog vozila / ispitivanje starenjem na ispitnom stolu / bez ispitivanja (1)
(b) Fakt or starenja DF: izračunan/dodijeljen (1)
(c) Nav esti vrijednosti: ........................................................................................
(d) Primjenjivi ciklus tipa 1. (Prilog B4. Praviln iku UN-a br. 154) (14): ........................................
2.1.1. Za dvogori vna vozila tablica za ispitivanje tipa 1. ponavlja se za oba goriva. Za vozila prilagodljiva gorivu, 
ako je ispitivanje tipa 1. potrebno obaviti na oba goriva prema tablici A iz stavka 6. Praviln ika UN-a 
br. 154, i za vozila na UNP ili PP/biometan, jednogor ivna ili dvogorivna, tablica se ponavlja za različite 
referentne plino ve korištene u ispitivanju, a u dodatnoj tablici prikazuju se najlošiji dobiveni rezultati.
2.1.2. Pisani opis i/ili crtež indikat ora neisprav nosti: .................................................................
2.1.3. Popis i funkcija svih sastavnih dijelova praćenih OBD-om: ....................................................
2.1.4. Pisani opis (općih principa rada) za: ...........................................................................
2.1.4.1. Otkr ivanje zatajen ja paljenja (8): ...............................................................................
2.1.4.2. Praćenje katalizatora8: .........................................................................................
2.1.4.3. Praćenje senzora kisika8: .......................................................................................
2.1.4.4. Ostali sastavni dijelovi praćeni OBD-om8: .....................................................................
2.1.4.5. Praćenje katalizatora (9): .......................................................................................
2.1.4.6. Praćenje odvajača čestica9: .....................................................................................
2.1.4.7. Praćenje aktuator a elektroničk og sustava za dovod goriva9: ...................................................
2.1.4.8. Ostali sastavni dijelovi koje OBD prati: ........................................................................
(6)Ako je primjenjivo.
(7)Zaokr užiti na dva decimalna mjesta.
(8)Za vozila s motorim a s vanjskim izvorom paljenja.
(9)Za vozila s motorim a s kompresijskim paljenjem.HR Službeni list Europske unij e L 423/148 26.11.2021.  
2.1.5. Kriteriji za aktiviranje indikatora neisprav nosti (fiksni broj voznih ciklusa ili statistička metoda): ............
2.1.6. Popis svih upotr ijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a (s pojedinačnim objašnjenjima): ................
2.2. Rezer virano
2.3. Katalizator: da/ne (a)
2.3.1. Originalni ugrađeni katalizator ispitan na temelju svih relevantnih zahtjeva iz ovog Pravilnika: da/ne (a)
2.5. Rezultati ispitivanja emisi ja CO 2 i potrošnje goriva
2.5.1. Potpuno MUI vozila i hibr idna elektr ična vozila bez punjenja iz vanjsk og izvor a (NO VC)
2.5.1.0. Minimalne i maksimalne vrijednosti CO 2 u interpolaci jskoj porodici: .........................................
2.5.1.1. Vozilo High
2.5.1.1.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.1.1.2. Koeficijenti cesto vnog otpora
2.5.1.1.2.1. f0 N: ...........................................................................................................
2.5.1.1.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.1.1.2.3. f2 N/(km/h)2: ...................................................................................................
2.5.1.1.3. Masene emisi je CO2 (navesti vrijednosti za svak o ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, 
za kombiniranu vidjeti stavke 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Priloga B6. Pravilniku UN-a br. 154)
Emisija CO2 (g/km) Ispitivanje Low Medium High Extra High Kombinirana
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Konačni MCO2,p,H / MCO2 ,c,H
2.5.1.1.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svak o ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za 
kombiniranu vidjeti stavk e 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Priloga B6. Praviln iku UN-a br. 154)
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km 
ili kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje 
goriva (km/l ili km/kg) (1) (prema potrebi)Low Medium High Extra High Kombinirana
Konačne vrijednosti FC p,H/FC c,H ili FEp, 
H, FEc,HHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/149  
2.5.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo )
2.5.1.2.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.1.2.2. Koeficijenti cesto vnog otpora
2.5.1.2.2.1. f0 N: ...........................................................................................................
2.5.1.2.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.1.2.2.3. f2 N/(km/h) (2): .................................................................................................
2.5.1.2.3. Masene emisi je CO2 (navesti vrijednosti za svak o ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, 
za kombiniranu vidjeti stavke 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Priloga B6. Pravilniku UN-a br. 154)
Emisija CO2 (g/km) Ispitivanje Low Medium High Extra High Kombinirana
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Konačni MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.1.2.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svak o ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za 
kombiniranu vidjeti stavk e 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Priloga B6. Praviln iku UN-a br. 154)
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km 
ili kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje 
goriva (km/l ili km/kg) (1) (prema potrebi)Low Medium High Extra High Kombinirana
Konačne vrijednosti FC p,L/FC c,L ili FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.3. Vozilo M za NOVC-HEV (ako je primjenjivo )
2.5.1.3.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.1.3.2. Koeficijenti cesto vnog otpora
2.5.1.3.2.1. f0 N: ...........................................................................................................
2.5.1.3.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.1.3.2.3. f2 N/(km/h) (2): .................................................................................................
2.5.1.3.3. Masene emisi je CO2 (navesti vrijednosti za svak o ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, 
za kombiniranu vidjeti stavke 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Priloga B6. Pravilniku UN-a br. 154)HR Službeni list Europske unij e L 423/150 26.11.2021.  
Emisija CO2 (g/km) Ispitivanje Low Medium High Extra High Kombinirana
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Konačni MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.1.3.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svak o ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za 
kombiniranu vidjeti stavk e 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Priloga B6. Praviln iku UN-a br. 154)
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km 
ili kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje 
goriva (km/l ili km/kg) (1) (prema potrebi)Low Medium High Extra High Kombinirana
Konačne vrijednosti FC p,L/FC c,L ili FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.4. Za vozila pogonjena motorom s unutar njim izgar anjem koja su opremljena sustavima s periodičnom 
rege neracijom, kako su definirani u stavku 3.8.1. Pravilnika UN-a br. 154, ispitni se rezultati prilagođava ju 
faktorom Ki, kako je utvrđeno u Dodatku 1. Prilogu B6. Praviln ika UN-a br. 154.
2.5.1.4.1. Podaci o strateg iji regeneraci je za emisi je CO2 i potrošnju goriva
D – broj radnih ciklusa između dva ciklusa u kojima se dogodi rege neracija: .................................
d – broj radnih ciklusa potrebnih za rege neraciju: .............................................................
Primjenjivi ciklus tipa 1. (Prilog B4. Pravi lniku UN-a br. 154) (14): ........
Kombinirana
Ki (aditivni/multiplikativni) (1)
Vrijednosti za CO 2 i potrošnju goriva (10)
2.5.2. Potpuno elektr ična vozila (10)
2.5.2.1. Potrošnja elektr ične energi je
2.5.2.1.1. Vozilo High
2.5.2.1.1.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.2.1.1.2. Koeficijenti cesto vnog otpora
2.5.2.1.1.2.1. f0 N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.1.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
(10)Izbr isati suvišno (ponekad nije potrebno ništa brisati jer je primjenjivo više stavki).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/151  
2.5.2.1.1.2.3. f2 N/(km/h) (2): .................................................................................................
EAC (Wh) Ispitivanje
prvo
drugo
treće
EC (Wh/km)Ispiti -
vanje(ovisno o sluča ju)
Low Medium HighExtra 
HighGradskaKombinir -
ana
Izračunani EC prvo
drugo
treće
srednja 
vrijed-
nost
Deklar irana vrijednost — — — — —
2.5.2.1.1.3. Ukupno trajanje odstupanja tijek om izvođ enja ciklusa: ..................................................... s
2.5.2.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo )
2.5.2.1.2.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.2.1.2.2. Koeficijenti cesto vnog otpora
2.5.2.1.2.2.1. f0 N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.2.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.2.1.2.2.3. f2 N/(km/h) (2): .................................................................................................
EAC (Wh) Ispitivanje
prvo
drugo
treće
EC (Wh/km) Ispitivanje Gradska Kombinirana
Izračunani EC prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Deklar irana vrijednost —HR Službeni list Europske unij e L 423/152 26.11.2021.  
EC (Wh/km)Ispiti -
vanjeLow Medium HighExtra 
HighGradskaKombinir -
ana
Izračunani EC prvo
drugo
treće
srednja 
vrijed-
nost
Deklar irana vrijednost — — — — —
2.5.2.1.2.3. Ukupno trajanje odstupanja tijek om izvođ enja ciklusa: … s
2.5.2.2. Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila
2.5.2.2.1. Vozilo High
PER (km)Ispiti -
vanjeLow Medium HighExtra 
HighGradskaKombinir -
ana
Izmjerena autonom ija 
potpuno elektr ičnog vozilaprvo
drugo
treće
srednja 
vrijed-
nost
Deklar irana vrijednost — — — — —
2.5.2.2.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo )
PER (km) Ispitivanje Low Medium HighExtra 
HighGradskaKombinir -
ana
Izmjerena autonom ija 
potpuno elektr ičnog vozilaprvo
drugo
treće
srednja 
vrijed-
nost
Deklar irana vrijednost — — — — —
PER (km) Ispitivanje Gradska Kombinir ana
Izmjerena 
auton omija potpuno 
elektr ičnog vozilaprvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Deklar irana vrijednost —HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/153  
2.5.3. Hibr idna elektr ična vozila i hibr idna vozila s gorivnom ćelijom koja se mogu puniti iz vanjsk og izvora 
(ovisno o slučaj u)
2.5.3.1. Masena emisija CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem bater ije (primjenjivo samo na OVC-HEV -ove)
2.5.3.1.1. Vozilo High
2.5.3.1.1.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.3.1.1.2. Koeficijenti cesto vnog otpora
2.5.3.1.1.2.1. f0 N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.1.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.3.1.1.2.3. f2 N/(km/h) (2): .................................................................................................
Emisija CO2 (g/km) Ispitivanje Low Medium High Extra High Kombinirana
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Konačni MCO2,p,H /M CO2,c,H
2.5.3.1.2. Vozilo Low (ako je primjenjivo )
2.5.3.1.2.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.3.1.2.2. Koeficijenti cesto vnog otpora
2.5.3.1.2.2.1. f0 N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.2.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.3.1.2.2.3. f2 N/(km/h) (2): .................................................................................................
Emisija CO2 (g/km) Ispitivanje Low Medium High Extra High Kombinirana
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Konačni MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.3.1.3. Vozilo M (ako je primjenjivo )
2.5.3.1.3.1. Ciklusna potrošnja energije: ................................................................................. J
2.5.3.1.3.2. Koeficijenti cesto vnog otporaHR Službeni list Europske unij e L 423/154 26.11.2021.  
2.5.3.1.3.2.1. f0 N ............................................................................................................
2.5.3.1.3.2.2. f1 N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.3.1.3.2.3. f2 N/(km/h) (2): .................................................................................................
Emisija CO2 (g/km) Ispitivanje Low Medium High Extra High Kombinirana
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
MCO2 ,p,M/M CO2,c,M
2.5.3.2. Masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju (primjenjivo samo na OVC-HEV -ove)
Vozilo High
Emisija CO 2 (g/km) Ispitivanje Kombinirana
MCO2,CD prvo
drugo
treće
srednja vrijednost
Konačni MCO2,CD,H
Vozilo Low (ako je primjenjivo )
Emisija CO 2 (g/km) Ispitivanje Kombinirana
MCO2,CD prvo
drugo
treće
srednja vrijednost
Konačni MCO2,CD,L
Vozilo M (ako je primjenjivo )
Emisija CO 2 (g/km) Ispitivanje Kombinirana
MCO2,CD prvo
drugo
treće
srednja vrijednost
Konačni MCO2,CD,MHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/155  
2.5.3.3. Masena emisija CO 2 (ponder irana, kombinirana) (11)(primjenjivo samo na OVC-HEV -ove)
Vozilo High: MCO2,weight ed ............................................................................... g/km
Vozilo L (ako je primjenjivo ): MCO2,weight ed .............................................................. g/km
Vozilo M (ako je primjenjivo ): MCO2,weight ed ............................................................. g/km
2.5.3.3.1. Minimalne i maksimalne vrijednosti CO 2 u interpolaci jskoj porodici
2.5.3.4. Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije
Vozilo High
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km 
ili kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje 
goriva (km/l ili km/kg) (1) (prema potrebi)Low Medium High Extra High Kombinirana
Konačne vrijednosti FC p,H/FC c,H ili FEp, 
H, FEc,H
Vozilo Low (ako je primjenjivo)
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km 
ili kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje 
goriva (km/l ili km/kg) (1) (prema potrebi)Low Medium High Extra High Kombinirana
Konačne vrijednosti FC p,L/FC c,L ili FEp,L, 
FEc,L
Vozilo M (ako je primjenjivo )
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km 
ili kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje 
goriva (km/l ili km/kg) (1) (prema potrebi)Low Medium High Extra High Kombinirana
Konačne vrijednosti FC p,M/FC c,M ili FEp, 
M, FEc,M
2.5.3.5. Potrošnja goriva na bate rijski pogon
Vozilo High
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km ili  
kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje goriva (km/l 
ili km/kg) (1) (prema potrebi)Kombinirana
Konačne vrijednosti FC CD,H ili FECD,H
(11)Izmjereno u kombiniranom ciklusu.HR Službeni list Europske unij e L 423/156 26.11.2021.  
Vozilo Low (ako je primjenjivo )
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km ili  
kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje goriva (km/l 
ili km/kg) (1) (prema potrebi)Kombinirana
Konačne vrijednosti FC CD,L ili FECD,L
Vozilo M (ako je primjenjivo )
Potrošnja goriva (l/100 km ili m3/100 km ili  
kg/100 km) (1) ili učink ovitost potrošnje goriva (km/l 
ili km/kg) (1) (prema potrebi)Kombinirana
Konačne vrijednosti FC CD,M ili FECD,M
2.5.3.6. Potrošnja goriva (ponder irana, kombinirana) (12)(ovisno o slučaj u)
Vozilo High: FC weighted ..................... l/100 km ili (kg/100/km); ili FEweighted ..................... km/l
Vozilo L (ako je primjenjivo ): FC weighted ............. l/100 km ili (kg/100/km); ili FEweighted ............. km/l
Vozilo M (ako je primjenjivo ): FC weighted ............ l/100 km ili (kg/100/km); ili FEweighted ............ km/l
2.5.3.7. Autonomi je
2.5.3.7.1. Autonomi ja na isključivo elektr ični pogon (AER)
AER (km) Ispitivanje Gradska Kombinirana
Vrijednosti AER -a prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Konačne vrijednosti AER -a
2.5.3.7.2. Ekvivalentna auton omija na isključiv o elektr ični pogon (EAER) (prema potrebi)
EAER (km) Low Medium High Extra High Gradska Kombinirana
Vrijednosti EAER -a
2.5.3.7.3. Stvar na auton omija na bater ijski pogon RCDA
RCDA (km) Kombinirana
Vrijednosti RCDA
(12)Izmjereno u kombiniranom ciklusu.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/157  
2.5.3.7.4. Ciklusna autonomi ja na bater ijski pogon RCDC
RCDC (km) Ispitivanje Kombinirana
Vrijednosti RCDC prvo
drugo
treće
srednja vrijednost
Konačne vrijednosti RCDC
2.5.3.8. Potrošnja elektr ične energi je
2.5.3.8.1. Potrošnja elektr ične energi je (EC)
EAC (Wh)
EC (Wh/km) Low Medium High Extra High Gradska Kombinirana
Vrijednosti potrošnje 
elektr ične energije
2.5.3.8.2. UF-ponder irana potrošnja elektr ične energi je na bater ijski pogon EC AC,CD (kombinirana)
EC AC,CD (Wh/km) Ispitivanje Kombinirana
Vrijednosti EC AC,CD prvo
drugo
treće
srednja 
vrijednost
Konačne vrijednosti EC AC,CD
2.5.3.8.3. UF-ponder irana potrošnja elektr ične energi je EC AC, weighted (kombinirana)
EC AC,weighted (Wh/km) Ispitivanje Kombinirana
Vrijednosti EC AC, 
weightedprvo
drugo
treće
srednja vrijednost
Konačne vrijednosti EC AC,weighted
Ako je riječ o osnovnom vozilu, ponovi ti 2.5.3.HR Službeni list Europske unij e L 423/158 26.11.2021.  
2.5.4. Hibr idno elektr ično vozilo s gorivnom ćelijom bez punjenja iz vanjsk og izvor a (NO VC-FC HV)
Potrošnja goriva (kg/100 km) ili km/kg Kombinirana
Konačne vrijednosti FC c
Ako je riječ o osnovnom vozilu, ponovi ti 2.5.4.
2.5.5. Uređaj za praćenje potrošnje goriva i/ili elektr ične energije: da/nije primjenjivo ..............................
3. Napomene .....................................................................................................
Objašnjenja
(4)Ako identif ikacij ska oznaka tipa vozila sadržav a znak ove koji nisu bitni za opis vozila, sastavn og dijela 
ili zasebne tehničk e jedinice obuhvaćenog ovim opisnim dokumentom, takvi se znak ovi u 
dokumentaciji označa vaju simbolom „?” (npr . ABC??123??).
(5)Rezer virano
(5.a)Rezer virano
(6)Rezer virano
(8)Ako je primjenjivo.
(9)Zaokr užite na dva decimalna mjesta.
(10)Zaokr užite na četir i decimalna mjesta.
(11)Nije primjenjivo .
(12)Srednja vrijednost izračunana zbra janjem srednjih vrijednosti (M.Ki) izračunanih za THC i NOx.
(13)Zaokr užite na jedno decimalno mjesto više od granične vrijednosti.
(14)Nav edite primjenjivi postupak .
(22)Primjenjivi ciklus tipa 1.: Prilog B1. Praviln iku UN-a br. 154.
(23)Ako se umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primij eni metodologija modeliranja, ovdje se unosi vrijednost 
dobivena tom metodologi jom.
(a)Izbr isati suvišno (u nekim slučaj evima nije potrebno ništa brisati jer je primjenjivo više stavki).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/159  
PRILOG A3. 
Izgled homologacijskih oznaka 
Na homologa cijsk oj oznaci koja je izdana za vozilo i pričvršćena na njega u skladu sa stavk om 5. ovog Pravilnika iza 
homologaci jskog broja nalazi se alfanumer ički znak koji označa va razinu homologa cije.
U ovom se Prilogu opisuje izgled te oznake i daju primjer i kako se sasta vlja.
Sljedeća slika prikazuje opći raspored, dimenzije i sadržaj oznak e. Objašnjeno je značenje brojeva i slovnih znak ova te su 
također navedeni izvori za određivanje odgovar ajućih alternati va za svaku homologaci ju.
a = 8 mm (najmanje)
Sljedeća je slika praktičan primjer homologaci jske oznake.
Ova homologaci jska oznaka postavljena na vozilo u skladu sa stavk om 5. ovog Pravi lnika označava da je taj tip vozila 
homologiran u Ujedinjenoj Kraljevini (E 11) na temelju Pravilnika br 154 pod homologaci jskim brojem 2439, kako je 
definiran u 3. dijelu stavka 5.2.1. Ta oznaka označava da je homologaci ja dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz ovog 
Praviln ika u izvornoj verziji. Dodatna oznaka (1A) označava da je vozilo homologirano na razinu 1A (Europa).
Sljedeća je slika praktičan primjer homologaci jske oznake.
(1)broj zemlje u skladu s napomenom u stavku 5.4.1. ovog PravilnikaHR Službeni list Europske unij e L 423/160 26.11.2021.  
Ova homologaci jska oznaka postavljena na vozilo u skladu sa stavk om 5. ovog Pravi lnika označava da je taj tip vozila 
homologiran u Francusk oj (E 2) na temelju:
(a) Pravilnika br. 83 pod homologaci jskim brojem čiji je 3. dio 9876. Ta oznaka označava da je homologaci ja dodijel jena u 
skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 08 tog pravi lnika. Dodatna oznaka (ZA) označava da je vozilo homologirano na 
temelju normi na temelju određene razine zahtjeva povezane s oznak om ZA;
(b) ovog Praviln ika pod homologaci jskim brojem čiji je 3. dio 2439. Ta oznaka označa va da je homologaci ja dodijel jena u 
skladu sa zahtjevima iz ovog Praviln ika u izvornoj verziji. Dodatna oznaka (1A) označa va da je vozilo homologirano na 
razinu 1A (Europa).
Tablica A3/1
Oznak e razine homologacije 
Oznaka Ugo vorn a stranka na čijim se propisima temelje zahtjevi
1A Europska unija
1B Japan
02 usklađeni zahtjeviHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/161  
PRILOZI: DIO B 
U ovom Prilogu opisani su postupci za utvrđivanje razine emisi ja plino vitih spojeva, čestične tvar i, broja čestica (ako je 
mjerenje PN-a potrebno), emisi ja CO 2, potrošnje goriva, potrošnje elektr ične energi je i auton omije na elektr ični pogon 
lakih vozila.HR Službeni list Europske unij e L 423/162 26.11.2021.  
PRILOG B1. 
Svjetski ciklus ispitivanja lakih vozila (WL TC) 
1. OPĆI ZAHT JEVI
Ciklus koji se vozi ovisi o omjer u nazivne snage ispitnog vozila/n jegove mase u voznom stanju umanjene za 
75 kg, izraženom u W/kg, i o njego voj najvećoj brzini vmax (kak o je definirana u stavku 3.7.2. ovog Praviln ika).
Ciklus koji proizlazi iz zahtjeva opisanih u ovom Prilogu u drugim se dijelo vima ovog Praviln ika naziva 
„primjenjivi ciklus”.
2. KLASIFIKA CIJE VOZIL A
2.1. Vozila razreda 1: omjer snage i mase u voznom stanju umanjene za 75 kg Pmr≤22 W/kg.
2.2. Vozila razreda 2: omjer snage i mase u voznom stanju umanjene za 75 kg > 22, ali ≤ 34 W/kg.
2.3. Vozila razreda 3: omjer snage i mase u voznom stanju umanjene za 75 kg > 34 W/kg.
2.3.1. Vozila razreda 3 su podi jeljena u dva podrazreda prema njiho voj najvećoj brzini, vmax.
2.3.1.1. Vozila razreda 3a: vmax < 120 km/h.
2.3.1.2. Vozila razreda 3b: vmax ≥ 120 km/h.
2.3.2. Sva vozila ispitana u skladu s Prilogom B8. smatraj u se vozilima razreda 3.
3. ISPITNI CIKLUSI
3.1. Ispitni ciklus za razred 1
3.1.1. Kompletan ispitni ciklus za razred 1 sastoji se od faze niske brzine (Low 1), faze srednje brzine (Medium 1) i 
dodatne faze niske brzine (Low 1).
3.1.2. Faza Low 1 opisana je na slici A1/1 i u tablici A1/1.
3.1.3. Faza Medium 1 opisana je na slici A1/2 i u tablici A1/2.
3.2. Ispitni ciklus za razred 2
3.2.1. Za razinu 1A
Kompletan ispitni ciklus za razred 2 sastoji se od faze niske brzine (Low 2), faze srednje brzine (Medium 2), faze 
visoke brzine (High 2) i faze ekstr a visoke brzine (Extra High 2).
Za razinu 1B
Kompletan ispitni ciklus za razred 2 sastoji se od faze niske brzine (Low 2), faze srednje brzine (Medium 2) i faze 
visoke brzine (High 2).
3.2.2. Faza Low 2 opisana je na slici A1/3 i u tablici A1/3.
3.2.3. Faza Medium 2 opisana je na slici A1/4 i u tablici A1/4.
3.2.4. Faza High 2 opisana je na slici A1/5 i u tablici A1/5.
3.2.5. Faza Extra High 2 opisana je na slici A1/6 i u tablici A1/6.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/163  
3.3. Ispitni ciklus za razred 3
Ispitni ciklusi za razred 3 podijeljeni su u dva podrazreda u skladu s podjelom vozila razreda 3.
3.3.1. Ispitni ciklus za razred 3a
3.3.1.1. Za razinu 1A
Kompletan ispitni ciklus za razred 3a sastoji se od faze niske brzine (Low 3), faze srednje brzine (Medium 3a), faze 
visoke brzine (High 3a) i faze ekstra visoke brzine (Extra High 3).
Za razinu 1B
Kompletan ispitni ciklus za razred 3a sastoji se od faze niske brzine (Low 3), faze srednje brzine (Medium 3a) i faze 
visoke brzine (High 3a).
3.3.1.2. Faza Low 3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.
3.3.1.3. Faza Medium 3a opisana je na slici A1/8 i u tablici A1/8.
3.3.1.4. Faza High 3a opisana je na slici A1/10 i u tablici A1/10.
3.3.1.5. Faza Extra High 3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.
3.3.2. Ispitni ciklus za razred 3b
3.3.2.1. Za razinu 1A
Kompletan ispitni ciklus za razred 3b sastoji se od faze niske brzine (Low 3), faze srednje brzine (Medium 3b), faze 
visoke brzine (High 3b) i faze ekstr a visok e brzine (Extra High 3).
Za razinu 1B
Kompletan ispitni ciklus za razred 3b sastoji se od faze niske brzine (Low 3), faze srednje brzine (Medium 3b) i faze 
visoke brzine (High 3b).
3.3.2.2. Faza Low 3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.
3.3.2.3. Faza Medium 3b opisana je na slici A1/9 i u tablici A1/9.
3.3.2.4. Faza High 3b opisana je na slici A1/11 i u tablici A1/11.
3.3.2.5. Faza Extra High 3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.
3.4. Trajan je faza ciklusa
3.4.1. Ispitni ciklus za razred 1
Prva faza niske brzine počinje u sekundi 0 (tstar t_low11 ) i završava u sekundi 589 (tend_low11 , trajanj e 589 s).
Faza srednje brzine počinje u sekundi 589 (tstart_medium1 ) i zavr šava u sekundi 1 022 (tend_medium1 , trajanje 433 s).
Druga faza nisk e brzine počinje u sekundi 1 022 (tstart_low12 ) i završa va u sekundi 1 611 (tend_low12 , trajanje 589 s).
3.4.2. Ciklusi za razred 2 i razred 3
Za razinu 1A
Faza niske brzine počinje u sekundi 0 (tstart_low2 , tstart_low3 ) i završava u sekundi 589 (tend_low2 , tend_low3 , trajanje 589 s).
Faza srednje brzine počinje u sekundi 589 (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) i završa va u sekundi 1 022 (tend_medium2 , 
tend_medium3 , trajanje 433 s).HR Službeni list Europske unij e L 423/164 26.11.2021.  
Faza visoke brzine počinje u sekundi 1 022 (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) i završava u sekundi 1 477 (tend_high2 , tend_high3 , 
trajanje 455 s).
Faza ekstr a visoke brzine počinje u sekundi 1 477 (tstar t_exhigh2 , tstar t_exhigh3 ) i završa va u sekundi 1 800 (tend_exhigh2 , 
tend_exhigh3 , trajanje 323 s).
Za razinu 1B
Faza niske brzine počinje u sekundi 0 (tstart_low2 , tstart_low3 ) i završava u sekundi 589 (tend_low2 , tend_low3 , trajanje 589 s).
Faza srednje brzine počinje u sekundi 589 (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) i završa va u sekundi 1 022 (tend_medium2 , 
tend_medium3 , trajanje 433 s).
Faza visoke brzine počinje u sekundi 1 022 (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) i završava u sekundi 1 477 (tend_high2 , tend_high3 , 
trajanje 455 s).
3.5. Ciklusi gradske vožnje WLTC-a
Za razinu 1A
OVC-HEV -ovi i PEV -ovi ispituju se primjenom ciklusa WLTC-a i ciklusa gradske vožnje WLTC-a (vidjeti 
Prilog B8.) za odgo varajući razred (3a i 3b).
Ciklus gradsk e vožnje WLTC-a sastoji se samo od faza niske i srednje brzine.
Za razinu 1B
OVC-HEV -ovi i PEV -ovi ispituju se primjenom ciklusa WLTC-a i (vidjeti Prilog B8.) za odgo varajući razred (3a 
i 3b).
4. CIKLU S WLTC-a Za Razred 1
Slika A1/1
WLTC, ciklus za razred 1, faza Low11
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/165  
Slika A1/2a
WLTC, ciklus za razred 1, faza Medium 1
Slika A1/2b
WLTC, ciklus za razred 1, faza Low12
HR Službeni list Europske unij e L 423/166 26.11.2021.  
Tablica A1/1
WLTC, ciklus za razred 1, faza Low11 (sekunda 589 je kraj faze Low11 i početa k faze Medium 1) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
0 0,0 47 18,8 94 0,0 141 35,7
1 0,0 48 19,5 95 0,0 142 35,9
2 0,0 49 20,2 96 0,0 143 36,6
3 0,0 50 20,9 97 0,0 144 37,5
4 0,0 51 21,7 98 0,0 145 38,4
5 0,0 52 22,4 99 0,0 146 39,3
6 0,0 53 23,1 100 0,0 147 40,0
7 0,0 54 23,7 101 0,0 148 40,6
8 0,0 55 24,4 102 0,0 149 41,1
9 0,0 56 25,1 103 0,0 150 41,4
10 0,0 57 25,4 104 0,0 151 41,6
11 0,0 58 25,2 105 0,0 152 41,8
12 0,2 59 23,4 106 0,0 153 41,8
13 3,1 60 21,8 107 0,0 154 41,9
14 5,7 61 19,7 108 0,7 155 41,9
15 8,0 62 17,3 109 1,1 156 42,0
16 10,1 63 14,7 110 1,9 157 42,0
17 12,0 64 12,0 111 2,5 158 42,2
18 13,8 65 9,4 112 3,5 159 42,3
19 15,4 66 5,6 113 4,7 160 42,6
20 16,7 67 3,1 114 6,1 161 43,0
21 17,7 68 0,0 115 7,5 162 43,3
22 18,3 69 0,0 116 9,4 163 43,7
23 18,8 70 0,0 117 11,0 164 44,0
24 18,9 71 0,0 118 12,9 165 44,3
25 18,4 72 0,0 119 14,5 166 44,5
26 16,9 73 0,0 120 16,4 167 44,6
27 14,3 74 0,0 121 18,0 168 44,6
28 10,8 75 0,0 122 20,0 169 44,5
29 7,1 76 0,0 123 21,5 170 44,4
30 4,0 77 0,0 124 23,5 171 44,3
31 0,0 78 0,0 125 25,0 172 44,2
32 0,0 79 0,0 126 26,8 173 44,1
33 0,0 80 0,0 127 28,2 174 44,0
34 0,0 81 0,0 128 30,0 175 43,9HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/167  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
35 1,5 82 0,0 129 31,4 176 43,8
36 3,8 83 0,0 130 32,5 177 43,7
37 5,6 84 0,0 131 33,2 178 43,6
38 7,5 85 0,0 132 33,4 179 43,5
39 9,2 86 0,0 133 33,7 180 43,4
40 10,8 87 0,0 134 33,9 181 43,3
41 12,4 88 0,0 135 34,2 182 43,1
42 13,8 89 0,0 136 34,4 183 42,9
43 15,2 90 0,0 137 34,7 184 42,7
44 16,3 91 0,0 138 34,9 185 42,5
45 17,3 92 0,0 139 35,2 186 42,3
46 18,0 93 0,0 140 35,4 187 42,2
188 42,2 237 39,7 286 25,3 335 14,3
189 42,2 238 39,9 287 24,9 336 14,3
190 42,3 239 40,0 288 24,5 337 14,0
191 42,4 240 40,1 289 24,2 338 13,0
192 42,5 241 40,2 290 24,0 339 11,4
193 42,7 242 40,3 291 23,8 340 10,2
194 42,9 243 40,4 292 23,6 341 8,0
195 43,1 244 40,5 293 23,5 342 7,0
196 43,2 245 40,5 294 23,4 343 6,0
197 43,3 246 40,4 295 23,3 344 5,5
198 43,4 247 40,3 296 23,3 345 5,0
199 43,4 248 40,2 297 23,2 346 4,5
200 43,2 249 40,1 298 23,1 347 4,0
201 42,9 250 39,7 299 23,0 348 3,5
202 42,6 251 38,8 300 22,8 349 3,0
203 42,2 252 37,4 301 22,5 350 2,5
204 41,9 253 35,6 302 22,1 351 2,0
205 41,5 254 33,4 303 21,7 352 1,5
206 41,0 255 31,2 304 21,1 353 1,0
207 40,5 256 29,1 305 20,4 354 0,5
208 39,9 257 27,6 306 19,5 355 0,0
209 39,3 258 26,6 307 18,5 356 0,0
210 38,7 259 26,2 308 17,6 357 0,0
211 38,1 260 26,3 309 16,6 358 0,0
212 37,5 261 26,7 310 15,7 359 0,0
213 36,9 262 27,5 311 14,9 360 0,0HR Službeni list Europske unij e L 423/168 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
214 36,3 263 28,4 312 14,3 361 2,2
215 35,7 264 29,4 313 14,1 362 4,5
216 35,1 265 30,4 314 14,0 363 6,6
217 34,5 266 31,2 315 13,9 364 8,6
218 33,9 267 31,9 316 13,8 365 10,6
219 33,6 268 32,5 317 13,7 366 12,5
220 33,5 269 33,0 318 13,6 367 14,4
221 33,6 270 33,4 319 13,5 368 16,3
222 33,9 271 33,8 320 13,4 369 17,9
223 34,3 272 34,1 321 13,3 370 19,1
224 34,7 273 34,3 322 13,2 371 19,9
225 35,1 274 34,3 323 13,2 372 20,3
226 35,5 275 33,9 324 13,2 373 20,5
227 35,9 276 33,3 325 13,4 374 20,7
228 36,4 277 32,6 326 13,5 375 21,0
229 36,9 278 31,8 327 13,7 376 21,6
230 37,4 279 30,7 328 13,8 377 22,6
231 37,9 280 29,6 329 14,0 378 23,7
232 38,3 281 28,6 330 14,1 379 24,8
233 38,7 282 27,8 331 14,3 380 25,7
234 39,1 283 27,0 332 14,4 381 26,2
235 39,3 284 26,4 333 14,4 382 26,4
236 39,5 285 25,8 334 14,4 383 26,4
384 26,4 433 0,0 482 3,1 531 48,2
385 26,5 434 0,0 483 4,6 532 48,5
386 26,6 435 0,0 484 6,1 533 48,7
387 26,8 436 0,0 485 7,8 534 48,9
388 26,9 437 0,0 486 9,5 535 49,1
389 27,2 438 0,0 487 11,3 536 49,1
390 27,5 439 0,0 488 13,2 537 49,0
391 28,0 440 0,0 489 15,0 538 48,8
392 28,8 441 0,0 490 16,8 539 48,6
393 29,9 442 0,0 491 18,4 540 48,5
394 31,0 443 0,0 492 20,1 541 48,4
395 31,9 444 0,0 493 21,6 542 48,3
396 32,5 445 0,0 494 23,1 543 48,2
397 32,6 446 0,0 495 24,6 544 48,1
398 32,4 447 0,0 496 26,0 545 47,5HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/169  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
399 32,0 448 0,0 497 27,5 546 46,7
400 31,3 449 0,0 498 29,0 547 45,7
401 30,3 450 0,0 499 30,6 548 44,6
402 28,0 451 0,0 500 32,1 549 42,9
403 27,0 452 0,0 501 33,7 550 40,8
404 24,0 453 0,0 502 35,3 551 38,2
405 22,5 454 0,0 503 36,8 552 35,3
406 19,0 455 0,0 504 38,1 553 31,8
407 17,5 456 0,0 505 39,3 554 28,7
408 14,0 457 0,0 506 40,4 555 25,8
409 12,5 458 0,0 507 41,2 556 22,9
410 9,0 459 0,0 508 41,9 557 20,2
411 7,5 460 0,0 509 42,6 558 17,3
412 4,0 461 0,0 510 43,3 559 15,0
413 2,9 462 0,0 511 44,0 560 12,3
414 0,0 463 0,0 512 44,6 561 10,3
415 0,0 464 0,0 513 45,3 562 7,8
416 0,0 465 0,0 514 45,5 563 6,5
417 0,0 466 0,0 515 45,5 564 4,4
418 0,0 467 0,0 516 45,2 565 3,2
419 0,0 468 0,0 517 44,7 566 1,2
420 0,0 469 0,0 518 44,2 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 43,6 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 43,1 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 42,8 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 42,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 42,8 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 43,3 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 43,9 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 44,6 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 45,4 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 46,3 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 47,2 578 0,0
432 0,0 481 1,6 530 47,8 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0HR Službeni list Europske unij e L 423/170 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tablica A1/2a
WLTC, ciklus za razred 1, faza Medium 1 (početak ove faze je sekunda 589) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
590 0,0 637 18,4 684 56,2 731 57,9
591 0,0 638 19,0 685 56,7 732 58,8
592 0,0 639 20,1 686 57,3 733 59,6
593 0,0 640 21,5 687 57,9 734 60,3
594 0,0 641 23,1 688 58,4 735 60,9
595 0,0 642 24,9 689 58,8 736 61,3
596 0,0 643 26,4 690 58,9 737 61,7
597 0,0 644 27,9 691 58,4 738 61,8
598 0,0 645 29,2 692 58,1 739 61,8
599 0,0 646 30,4 693 57,6 740 61,6
600 0,6 647 31,6 694 56,9 741 61,2
601 1,9 648 32,8 695 56,3 742 60,8
602 2,7 649 34,0 696 55,7 743 60,4
603 5,2 650 35,1 697 55,3 744 59,9
604 7,0 651 36,3 698 55,0 745 59,4
605 9,6 652 37,4 699 54,7 746 58,9
606 11,4 653 38,6 700 54,5 747 58,6
607 14,1 654 39,6 701 54,4 748 58,2
608 15,8 655 40,6 702 54,3 749 57,9
609 18,2 656 41,6 703 54,2 750 57,7
610 19,7 657 42,4 704 54,1 751 57,5
611 21,8 658 43,0 705 53,8 752 57,2
612 23,2 659 43,6 706 53,5 753 57,0
613 24,7 660 44,0 707 53,0 754 56,8
614 25,8 661 44,4 708 52,6 755 56,6
615 26,7 662 44,8 709 52,2 756 56,6HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/171  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
616 27,2 663 45,2 710 51,9 757 56,7
617 27,7 664 45,6 711 51,7 758 57,1
618 28,1 665 46,0 712 51,7 759 57,6
619 28,4 666 46,5 713 51,8 760 58,2
620 28,7 667 47,0 714 52,0 761 59,0
621 29,0 668 47,5 715 52,3 762 59,8
622 29,2 669 48,0 716 52,6 763 60,6
623 29,4 670 48,6 717 52,9 764 61,4
624 29,4 671 49,1 718 53,1 765 62,2
625 29,3 672 49,7 719 53,2 766 62,9
626 28,9 673 50,2 720 53,3 767 63,5
627 28,5 674 50,8 721 53,3 768 64,2
628 28,1 675 51,3 722 53,4 769 64,4
629 27,6 676 51,8 723 53,5 770 64,4
630 26,9 677 52,3 724 53,7 771 64,0
631 26,0 678 52,9 725 54,0 772 63,5
632 24,6 679 53,4 726 54,4 773 62,9
633 22,8 680 54,0 727 54,9 774 62,4
634 21,0 681 54,5 728 55,6 775 62,0
635 19,5 682 55,1 729 56,3 776 61,6
636 18,6 683 55,6 730 57,1 777 61,4
778 61,2 827 49,7 876 53,2 925 44,4
779 61,0 828 50,6 877 53,1 926 44,5
780 60,7 829 51,6 878 53,0 927 44,6
781 60,2 830 52,5 879 53,0 928 44,7
782 59,6 831 53,3 880 53,0 929 44,6
783 58,9 832 54,1 881 53,0 930 44,5
784 58,1 833 54,7 882 53,0 931 44,4
785 57,2 834 55,3 883 53,0 932 44,2
786 56,3 835 55,7 884 52,8 933 44,1
787 55,3 836 56,1 885 52,5 934 43,7
788 54,4 837 56,4 886 51,9 935 43,3
789 53,4 838 56,7 887 51,1 936 42,8
790 52,4 839 57,1 888 50,2 937 42,3
791 51,4 840 57,5 889 49,2 938 41,6
792 50,4 841 58,0 890 48,2 939 40,7
793 49,4 842 58,7 891 47,3 940 39,8
794 48,5 843 59,3 892 46,4 941 38,8HR Službeni list Europske unij e L 423/172 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
795 47,5 844 60,0 893 45,6 942 37,8
796 46,5 845 60,6 894 45,0 943 36,9
797 45,4 846 61,3 895 44,3 944 36,1
798 44,3 847 61,5 896 43,8 945 35,5
799 43,1 848 61,5 897 43,3 946 35,0
800 42,0 849 61,4 898 42,8 947 34,7
801 40,8 850 61,2 899 42,4 948 34,4
802 39,7 851 60,5 900 42,0 949 34,1
803 38,8 852 60,0 901 41,6 950 33,9
804 38,1 853 59,5 902 41,1 951 33,6
805 37,4 854 58,9 903 40,3 952 33,3
806 37,1 855 58,4 904 39,5 953 33,0
807 36,9 856 57,9 905 38,6 954 32,7
808 37,0 857 57,5 906 37,7 955 32,3
809 37,5 858 57,1 907 36,7 956 31,9
810 37,8 859 56,7 908 36,2 957 31,5
811 38,2 860 56,4 909 36,0 958 31,0
812 38,6 861 56,1 910 36,2 959 30,6
813 39,1 862 55,8 911 37,0 960 30,2
814 39,6 863 55,5 912 38,0 961 29,7
815 40,1 864 55,3 913 39,0 962 29,1
816 40,7 865 55,0 914 39,7 963 28,4
817 41,3 866 54,7 915 40,2 964 27,6
818 41,9 867 54,4 916 40,7 965 26,8
819 42,7 868 54,2 917 41,2 966 26,0
820 43,4 869 54,0 918 41,7 967 25,1
821 44,2 870 53,9 919 42,2 968 24,2
822 45,0 871 53,7 920 42,7 969 23,3
823 45,9 872 53,6 921 43,2 970 22,4
824 46,8 873 53,5 922 43,6 971 21,5
825 47,7 874 53,4 923 44,0 972 20,6
826 48,7 875 53,3 924 44,2 973 19,7
974 18,8
975 17,7
976 16,4
977 14,9
978 13,2
979 11,3HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/173  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
980 9,4
981 7,5
982 5,6
983 3,7
984 1,9
985 1,0
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0HR Službeni list Europske unij e L 423/174 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tablica A1/2b
WLTC, ciklus za razred 1, faza Low12 (sekunda 1 022 je kraj faze Medium 1 i početak faze Low12) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 023 0,0 1 070 19,5 1 117 0,0 1 164 35,9
1 024 0,0 1 071 20,2 1 118 0,0 1 165 36,6
1 025 0,0 1 072 20,9 1 119 0,0 1 166 37,5
1 026 0,0 1 073 21,7 1 120 0,0 1 167 38,4
1 027 0,0 1 074 22,4 1 121 0,0 1 168 39,3
1 028 0,0 1 075 23,1 1 122 0,0 1 169 40,0
1 029 0,0 1 076 23,7 1 123 0,0 1 170 40,6
1 030 0,0 1 077 24,4 1 124 0,0 1 171 41,1
1 031 0,0 1 078 25,1 1 125 0,0 1 172 41,4
1 032 0,0 1 079 25,4 1 126 0,0 1 173 41,6
1 033 0,0 1 080 25,2 1 127 0,0 1 174 41,8
1 034 0,2 1 081 23,4 1 128 0,0 1 175 41,8
1 035 3,1 1 082 21,8 1 129 0,0 1 176 41,9
1 036 5,7 1 083 19,7 1 130 0,7 1 177 41,9
1 037 8,0 1 084 17,3 1 131 1,1 1 178 42,0
1 038 10,1 1 085 14,7 1 132 1,9 1 179 42,0
1 039 12,0 1 086 12,0 1 133 2,5 1 180 42,2
1 040 13,8 1 087 9,4 1 134 3,5 1 181 42,3
1 041 15,4 1 088 5,6 1 135 4,7 1 182 42,6
1 042 16,7 1 089 3,1 1 136 6,1 1 183 43,0
1 043 17,7 1 090 0,0 1 137 7,5 1 184 43,3
1 044 18,3 1 091 0,0 1 138 9,4 1 185 43,7
1 045 18,8 1 092 0,0 1 139 11,0 1 186 44,0
1 046 18,9 1 093 0,0 1 140 12,9 1 187 44,3
1 047 18,4 1 094 0,0 1 141 14,5 1 188 44,5
1 048 16,9 1 095 0,0 1 142 16,4 1 189 44,6
1 049 14,3 1 096 0,0 1 143 18,0 1 190 44,6HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/175  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 050 10,8 1 097 0,0 1 144 20,0 1 191 44,5
1 051 7,1 1 098 0,0 1 145 21,5 1 192 44,4
1 052 4,0 1 099 0,0 1 146 23,5 1 193 44,3
1 053 0,0 1 100 0,0 1 147 25,0 1 194 44,2
1 054 0,0 1 101 0,0 1 148 26,8 1 195 44,1
1 055 0,0 1 102 0,0 1 149 28,2 1 196 44,0
1 056 0,0 1 103 0,0 1 150 30,0 1 197 43,9
1 057 1,5 1 104 0,0 1 151 31,4 1 198 43,8
1 058 3,8 1 105 0,0 1 152 32,5 1 199 43,7
1 059 5,6 1 106 0,0 1 153 33,2 1 200 43,6
1 060 7,5 1 107 0,0 1 154 33,4 1 201 43,5
1 061 9,2 1 108 0,0 1 155 33,7 1 202 43,4
1 062 10,8 1 109 0,0 1 156 33,9 1 203 43,3
1 063 12,4 1 110 0,0 1 157 34,2 1 204 43,1
1 064 13,8 1 111 0,0 1 158 34,4 1 205 42,9
1 065 15,2 1 112 0,0 1 159 34,7 1 206 42,7
1 066 16,3 1 113 0,0 1 160 34,9 1 207 42,5
1 067 17,3 1 114 0,0 1 161 35,2 1 208 42,3
1 068 18,0 1 115 0,0 1 162 35,4 1 209 42,2
1 069 18,8 1 116 0,0 1 163 35,7 1 210 42,2
1 211 42,2 1 260 39,9 1 309 24,9 1 358 14,3
1 212 42,3 1 261 40,0 1 310 24,5 1 359 14,0
1 213 42,4 1 262 40,1 1 311 24,2 1 360 13,0
1 214 42,5 1 263 40,2 1 312 24,0 1 361 11,4
1 215 42,7 1 264 40,3 1 313 23,8 1 362 10,2
1 216 42,9 1 265 40,4 1 314 23,6 1 363 8,0
1 217 43,1 1 266 40,5 1 315 23,5 1 364 7,0
1 218 43,2 1 267 40,5 1 316 23,4 1 365 6,0
1 219 43,3 1 268 40,4 1 317 23,3 1 366 5,5
1 220 43,4 1 269 40,3 1 318 23,3 1 367 5,0
1 221 43,4 1 270 40,2 1 319 23,2 1 368 4,5
1 222 43,2 1 271 40,1 1 320 23,1 1 369 4,0
1 223 42,9 1 272 39,7 1 321 23,0 1 370 3,5
1 224 42,6 1 273 38,8 1 322 22,8 1 371 3,0
1 225 42,2 1 274 37,4 1 323 22,5 1 372 2,5
1 226 41,9 1 275 35,6 1 324 22,1 1 373 2,0
1 227 41,5 1 276 33,4 1 325 21,7 1 374 1,5
1 228 41,0 1 277 31,2 1 326 21,1 1 375 1,0HR Službeni list Europske unij e L 423/176 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 229 40,5 1 278 29,1 1 327 20,4 1 376 0,5
1 230 39,9 1 279 27,6 1 328 19,5 1 377 0,0
1 231 39,3 1 280 26,6 1 329 18,5 1 378 0,0
1 232 38,7 1 281 26,2 1 330 17,6 1 379 0,0
1 233 38,1 1 282 26,3 1 331 16,6 1 380 0,0
1 234 37,5 1 283 26,7 1 332 15,7 1 381 0,0
1 235 36,9 1 284 27,5 1 333 14,9 1 382 0,0
1 236 36,3 1 285 28,4 1 334 14,3 1 383 2,2
1 237 35,7 1 286 29,4 1 335 14,1 1 384 4,5
1 238 35,1 1 287 30,4 1 336 14,0 1 385 6,6
1 239 34,5 1 288 31,2 1 337 13,9 1 386 8,6
1 240 33,9 1 289 31,9 1 338 13,8 1 387 10,6
1 241 33,6 1 290 32,5 1 339 13,7 1 388 12,5
1 242 33,5 1 291 33,0 1 340 13,6 1 389 14,4
1 243 33,6 1 292 33,4 1 341 13,5 1 390 16,3
1 244 33,9 1 293 33,8 1 342 13,4 1 391 17,9
1 245 34,3 1 294 34,1 1 343 13,3 1 392 19,1
1 246 34,7 1 295 34,3 1 344 13,2 1 393 19,9
1 247 35,1 1 296 34,3 1 345 13,2 1 394 20,3
1 248 35,5 1 297 33,9 1 346 13,2 1 395 20,5
1 249 35,9 1 298 33,3 1 347 13,4 1 396 20,7
1 250 36,4 1 299 32,6 1 348 13,5 1 397 21,0
1 251 36,9 1 300 31,8 1 349 13,7 1 398 21,6
1 252 37,4 1 301 30,7 1 350 13,8 1 399 22,6
1 253 37,9 1 302 29,6 1 351 14,0 1 400 23,7
1 254 38,3 1 303 28,6 1 352 14,1 1 401 24,8
1 255 38,7 1 304 27,8 1 353 14,3 1 402 25,7
1 256 39,1 1 305 27,0 1 354 14,4 1 403 26,2
1 257 39,3 1 306 26,4 1 355 14,4 1 404 26,4
1 258 39,5 1 307 25,8 1 356 14,4 1 405 26,4
1 259 39,7 1 308 25,3 1 357 14,3 1 406 26,4
1 407 26,5 1 456 0,0 1 505 4,6 1 554 48,5
1 408 26,6 1 457 0,0 1 506 6,1 1 555 48,7
1 409 26,8 1 458 0,0 1 507 7,8 1 556 48,9
1 410 26,9 1 459 0,0 1 508 9,5 1 557 49,1
1 411 27,2 1 460 0,0 1 509 11,3 1 558 49,1
1 412 27,5 1 461 0,0 1 510 13,2 1 559 49,0
1 413 28,0 1 462 0,0 1 511 15,0 1 560 48,8HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/177  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 414 28,8 1 463 0,0 1 512 16,8 1 561 48,6
1 415 29,9 1 464 0,0 1 513 18,4 1 562 48,5
1 416 31,0 1 465 0,0 1 514 20,1 1 563 48,4
1 417 31,9 1 466 0,0 1 515 21,6 1 564 48,3
1 418 32,5 1 467 0,0 1 516 23,1 1 565 48,2
1 419 32,6 1 468 0,0 1 517 24,6 1 566 48,1
1 420 32,4 1 469 0,0 1 518 26,0 1 567 47,5
1 421 32,0 1 470 0,0 1 519 27,5 1 568 46,7
1 422 31,3 1 471 0,0 1 520 29,0 1 569 45,7
1 423 30,3 1 472 0,0 1 521 30,6 1 570 44,6
1 424 28,0 1 473 0,0 1 522 32,1 1 571 42,9
1 425 27,0 1 474 0,0 1 523 33,7 1 572 40,8
1 426 24,0 1 475 0,0 1 524 35,3 1 573 38,2
1 427 22,5 1 476 0,0 1 525 36,8 1 574 35,3
1 428 19,0 1 477 0,0 1 526 38,1 1 575 31,8
1 429 17,5 1 478 0,0 1 527 39,3 1 576 28,7
1 430 14,0 1 479 0,0 1 528 40,4 1 577 25,8
1 431 12,5 1 480 0,0 1 529 41,2 1 578 22,9
1 432 9,0 1 481 0,0 1 530 41,9 1 579 20,2
1 433 7,5 1 482 0,0 1 531 42,6 1 580 17,3
1 434 4,0 1 483 0,0 1 532 43,3 1 581 15,0
1 435 2,9 1 484 0,0 1 533 44,0 1 582 12,3
1 436 0,0 1 485 0,0 1 534 44,6 1 583 10,3
1 437 0,0 1 486 0,0 1 535 45,3 1 584 7,8
1 438 0,0 1 487 0,0 1 536 45,5 1 585 6,5
1 439 0,0 1 488 0,0 1 537 45,5 1 586 4,4
1 440 0,0 1 489 0,0 1 538 45,2 1 587 3,2
1 441 0,0 1 490 0,0 1 539 44,7 1 588 1,2
1 442 0,0 1 491 0,0 1 540 44,2 1 589 0,0
1 443 0,0 1 492 0,0 1 541 43,6 1 590 0,0
1 444 0,0 1 493 0,0 1 542 43,1 1 591 0,0
1 445 0,0 1 494 0,0 1 543 42,8 1 592 0,0
1 446 0,0 1 495 0,0 1 544 42,7 1 593 0,0
1 447 0,0 1 496 0,0 1 545 42,8 1 594 0,0
1 448 0,0 1 497 0,0 1 546 43,3 1 595 0,0
1 449 0,0 1 498 0,0 1 547 43,9 1 596 0,0
1 450 0,0 1 499 0,0 1 548 44,6 1 597 0,0
1 451 0,0 1 500 0,0 1 549 45,4 1 598 0,0HR Službeni list Europske unij e L 423/178 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 452 0,0 1 501 0,0 1 550 46,3 1 599 0,0
1 453 0,0 1 502 0,0 1 551 47,2 1 600 0,0
1 454 0,0 1 503 1,6 1 552 47,8 1 601 0,0
1 455 0,0 1 504 3,1 1 553 48,2 1 602 0,0
1 603 0,0
1 604 0,0
1 605 0,0
1 606 0,0
1 607 0,0
1 608 0,0
1 609 0,0
1 610 0,0
1 611 0,0
5. CIKLU S WLTC-a ZA RAZRED 2
Slika A1/3
WLTC, ciklus za razred 2, faza Low2
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/179  
Slika A1/4
WLTC, ciklus za razred 2, faza Medium 2
Slika A1/5
WLTC, ciklus za razred 2, faza High 2
HR Službeni list Europske unij e L 423/180 26.11.2021.  
Slika A1/6
Ova se slika odnosi samo na razinu 1A.
WLTC, ciklus za razred 2, faza Extra High 2
Tablica A1/3
WLTC, ciklus za razred 2, faza Low2 (sekunda 589 je kraj faze Low1 i početak faze Medium 1) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
0 0,0 47 11,6 94 0,0 141 36,8
1 0,0 48 12,4 95 0,0 142 35,1
2 0,0 49 13,2 96 0,0 143 32,2
3 0,0 50 14,2 97 0,0 144 31,1
4 0,0 51 14,8 98 0,0 145 30,8
5 0,0 52 14,7 99 0,0 146 29,7
6 0,0 53 14,4 100 0,0 147 29,4
7 0,0 54 14,1 101 0,0 148 29,0
8 0,0 55 13,6 102 0,0 149 28,5
9 0,0 56 13,0 103 0,0 150 26,0
10 0,0 57 12,4 104 0,0 151 23,4
11 0,0 58 11,8 105 0,0 152 20,7
12 0,0 59 11,2 106 0,0 153 17,4
13 1,2 60 10,6 107 0,8 154 15,2
14 2,6 61 9,9 108 1,4 155 13,5
15 4,9 62 9,0 109 2,3 156 13,0
16 7,3 63 8,2 110 3,5 157 12,4HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/181  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
17 9,4 64 7,0 111 4,7 158 12,3
18 11,4 65 4,8 112 5,9 159 12,2
19 12,7 66 2,3 113 7,4 160 12,3
20 13,3 67 0,0 114 9,2 161 12,4
21 13,4 68 0,0 115 11,7 162 12,5
22 13,3 69 0,0 116 13,5 163 12,7
23 13,1 70 0,0 117 15,0 164 12,8
24 12,5 71 0,0 118 16,2 165 13,2
25 11,1 72 0,0 119 16,8 166 14,3
26 8,9 73 0,0 120 17,5 167 16,5
27 6,2 74 0,0 121 18,8 168 19,4
28 3,8 75 0,0 122 20,3 169 21,7
29 1,8 76 0,0 123 22,0 170 23,1
30 0,0 77 0,0 124 23,6 171 23,5
31 0,0 78 0,0 125 24,8 172 24,2
32 0,0 79 0,0 126 25,6 173 24,8
33 0,0 80 0,0 127 26,3 174 25,4
34 1,5 81 0,0 128 27,2 175 25,8
35 2,8 82 0,0 129 28,3 176 26,5
36 3,6 83 0,0 130 29,6 177 27,2
37 4,5 84 0,0 131 30,9 178 28,3
38 5,3 85 0,0 132 32,2 179 29,9
39 6,0 86 0,0 133 33,4 180 32,4
40 6,6 87 0,0 134 35,1 181 35,1
41 7,3 88 0,0 135 37,2 182 37,5
42 7,9 89 0,0 136 38,7 183 39,2
43 8,6 90 0,0 137 39,0 184 40,5
44 9,3 91 0,0 138 40,1 185 41,4
45 10 92 0,0 139 40,4 186 42,0
46 10,8 93 0,0 140 39,7 187 42,5
188 43,2 237 33,5 286 32,5 335 25,0
189 44,4 238 35,8 287 30,9 336 24,6
190 45,9 239 37,6 288 28,6 337 23,9
191 47,6 240 38,8 289 25,9 338 23,0
192 49,0 241 39,6 290 23,1 339 21,8
193 50,0 242 40,1 291 20,1 340 20,7
194 50,2 243 40,9 292 17,3 341 19,6
195 50,1 244 41,8 293 15,1 342 18,7HR Službeni list Europske unij e L 423/182 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
196 49,8 245 43,3 294 13,7 343 18,1
197 49,4 246 44,7 295 13,4 344 17,5
198 48,9 247 46,4 296 13,9 345 16,7
199 48,5 248 47,9 297 15,0 346 15,4
200 48,3 249 49,6 298 16,3 347 13,6
201 48,2 250 49,6 299 17,4 348 11,2
202 47,9 251 48,8 300 18,2 349 8,6
203 47,1 252 48,0 301 18,6 350 6,0
204 45,5 253 47,5 302 19,0 351 3,1
205 43,2 254 47,1 303 19,4 352 1,2
206 40,6 255 46,9 304 19,8 353 0,0
207 38,5 256 45,8 305 20,1 354 0,0
208 36,9 257 45,8 306 20,5 355 0,0
209 35,9 258 45,8 307 20,2 356 0,0
210 35,3 259 45,9 308 18,6 357 0,0
211 34,8 260 46,2 309 16,5 358 0,0
212 34,5 261 46,4 310 14,4 359 0,0
213 34,2 262 46,6 311 13,4 360 1,4
214 34,0 263 46,8 312 12,9 361 3,2
215 33,8 264 47,0 313 12,7 362 5,6
216 33,6 265 47,3 314 12,4 363 8,1
217 33,5 266 47,5 315 12,4 364 10,3
218 33,5 267 47,9 316 12,8 365 12,1
219 33,4 268 48,3 317 14,1 366 12,6
220 33,3 269 48,3 318 16,2 367 13,6
221 33,3 270 48,2 319 18,8 368 14,5
222 33,2 271 48,0 320 21,9 369 15,6
223 33,1 272 47,7 321 25,0 370 16,8
224 33,0 273 47,2 322 28,4 371 18,2
225 32,9 274 46,5 323 31,3 372 19,6
226 32,8 275 45,2 324 34,0 373 20,9
227 32,7 276 43,7 325 34,6 374 22,3
228 32,5 277 42,0 326 33,9 375 23,8
229 32,3 278 40,4 327 31,9 376 25,4
230 31,8 279 39,0 328 30,0 377 27,0
231 31,4 280 37,7 329 29,0 378 28,6
232 30,9 281 36,4 330 27,9 379 30,2
233 30,6 282 35,2 331 27,1 380 31,2HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/183  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
234 30,6 283 34,3 332 26,4 381 31,2
235 30,7 284 33,8 333 25,9 382 30,7
236 32,0 285 33,3 334 25,5 383 29,5
384 28,6 433 0,0 482 2,5 531 26,0
385 27,7 434 0,0 483 5,2 532 26,5
386 26,9 435 0,0 484 7,9 533 26,9
387 26,1 436 0,0 485 10,3 534 27,3
388 25,4 437 0,0 486 12,7 535 27,9
389 24,6 438 0,0 487 15,0 536 30,3
390 23,6 439 0,0 488 17,4 537 33,2
391 22,6 440 0,0 489 19,7 538 35,4
392 21,7 441 0,0 490 21,9 539 38,0
393 20,7 442 0,0 491 24,1 540 40,1
394 19,8 443 0,0 492 26,2 541 42,7
395 18,8 444 0,0 493 28,1 542 44,5
396 17,7 445 0,0 494 29,7 543 46,3
397 16,6 446 0,0 495 31,3 544 47,6
398 15,6 447 0,0 496 33,0 545 48,8
399 14,8 448 0,0 497 34,7 546 49,7
400 14,3 449 0,0 498 36,3 547 50,6
401 13,8 450 0,0 499 38,1 548 51,4
402 13,4 451 0,0 500 39,4 549 51,4
403 13,1 452 0,0 501 40,4 550 50,2
404 12,8 453 0,0 502 41,2 551 47,1
405 12,3 454 0,0 503 42,1 552 44,5
406 11,6 455 0,0 504 43,2 553 41,5
407 10,5 456 0,0 505 44,3 554 38,5
408 9,0 457 0,0 506 45,7 555 35,5
409 7,2 458 0,0 507 45,4 556 32,5
410 5,2 459 0,0 508 44,5 557 29,5
411 2,9 460 0,0 509 42,5 558 26,5
412 1,2 461 0,0 510 39,5 559 23,5
413 0,0 462 0,0 511 36,5 560 20,4
414 0,0 463 0,0 512 33,5 561 17,5
415 0,0 464 0,0 513 30,4 562 14,5
416 0,0 465 0,0 514 27,0 563 11,5
417 0,0 466 0,0 515 23,6 564 8,5
418 0,0 467 0,0 516 21,0 565 5,6HR Službeni list Europske unij e L 423/184 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
419 0,0 468 0,0 517 19,5 566 2,6
420 0,0 469 0,0 518 17,6 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 16,1 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 14,5 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 13,5 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 13,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 16,0 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 18,1 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 20,8 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 21,5 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 22,5 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 23,4 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 24,5 578 0,0
432 0,0 481 1,4 530 25,6 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tablica A1/4
WLTC, ciklus za razred 2, faza Medium 2 (početak ove faze je sekunda 589) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
590 0,0 637 38,6 684 59,3 731 55,3
591 0,0 638 39,8 685 60,2 732 55,1
592 0,0 639 40,6 686 61,3 733 54,8
593 0,0 640 41,1 687 62,4 734 54,6
594 0,0 641 41,9 688 63,4 735 54,5
595 0,0 642 42,8 689 64,4 736 54,3
596 0,0 643 44,3 690 65,4 737 53,9
597 0,0 644 45,7 691 66,3 738 53,4HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/185  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
598 0,0 645 47,4 692 67,2 739 52,6
599 0,0 646 48,9 693 68,0 740 51,5
600 0,0 647 50,6 694 68,8 741 50,2
601 1,6 648 52,0 695 69,5 742 48,7
602 3,6 649 53,7 696 70,1 743 47,0
603 6,3 650 55,0 697 70,6 744 45,1
604 9,0 651 56,8 698 71,0 745 43,0
605 11,8 652 58,0 699 71,6 746 40,6
606 14,2 653 59,8 700 72,2 747 38,1
607 16,6 654 61,1 701 72,8 748 35,4
608 18,5 655 62,4 702 73,5 749 32,7
609 20,8 656 63,0 703 74,1 750 30,0
610 23,4 657 63,5 704 74,3 751 27,5
611 26,9 658 63,0 705 74,3 752 25,3
612 30,3 659 62,0 706 73,7 753 23,4
613 32,8 660 60,4 707 71,9 754 22,0
614 34,1 661 58,6 708 70,5 755 20,8
615 34,2 662 56,7 709 68,9 756 19,8
616 33,6 663 55,0 710 67,4 757 18,9
617 32,1 664 53,7 711 66,0 758 18,0
618 30,0 665 52,7 712 64,7 759 17,0
619 27,5 666 51,9 713 63,7 760 16,1
620 25,1 667 51,4 714 62,9 761 15,5
621 22,8 668 51,0 715 62,2 762 14,4
622 20,5 669 50,7 716 61,7 763 14,9
623 17,9 670 50,6 717 61,2 764 15,9
624 15,1 671 50,8 718 60,7 765 17,1
625 13,4 672 51,2 719 60,3 766 18,3
626 12,8 673 51,7 720 59,9 767 19,4
627 13,7 674 52,3 721 59,6 768 20,4
628 16,0 675 53,1 722 59,3 769 21,2
629 18,1 676 53,8 723 59,0 770 21,9
630 20,8 677 54,5 724 58,6 771 22,7
631 23,7 678 55,1 725 58,0 772 23,4
632 26,5 679 55,9 726 57,5 773 24,2
633 29,3 680 56,5 727 56,9 774 24,3
634 32,0 681 57,1 728 56,3 775 24,2
635 34,5 682 57,8 729 55,9 776 24,1HR Službeni list Europske unij e L 423/186 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
636 36,8 683 58,5 730 55,6 777 23,8
778 23,0 827 59,9 876 46,9 925 49,0
779 22,6 828 60,7 877 47,1 926 48,5
780 21,7 829 61,4 878 47,5 927 48,0
781 21,3 830 62,0 879 47,8 928 47,5
782 20,3 831 62,5 880 48,3 929 47,0
783 19,1 832 62,9 881 48,8 930 46,9
784 18,1 833 63,2 882 49,5 931 46,8
785 16,9 834 63,4 883 50,2 932 46,8
786 16,0 835 63,7 884 50,8 933 46,8
787 14,8 836 64,0 885 51,4 934 46,9
788 14,5 837 64,4 886 51,8 935 46,9
789 13,7 838 64,9 887 51,9 936 46,9
790 13,5 839 65,5 888 51,7 937 46,9
791 12,9 840 66,2 889 51,2 938 46,9
792 12,7 841 67,0 890 50,4 939 46,8
793 12,5 842 67,8 891 49,2 940 46,6
794 12,5 843 68,6 892 47,7 941 46,4
795 12,6 844 69,4 893 46,3 942 46,0
796 13,0 845 70,1 894 45,1 943 45,5
797 13,6 846 70,9 895 44,2 944 45,0
798 14,6 847 71,7 896 43,7 945 44,5
799 15,7 848 72,5 897 43,4 946 44,2
800 17,1 849 73,2 898 43,1 947 43,9
801 18,7 850 73,8 899 42,5 948 43,7
802 20,2 851 74,4 900 41,8 949 43,6
803 21,9 852 74,7 901 41,1 950 43,6
804 23,6 853 74,7 902 40,3 951 43,5
805 25,4 854 74,6 903 39,7 952 43,5
806 27,1 855 74,2 904 39,3 953 43,4
807 28,9 856 73,5 905 39,2 954 43,3
808 30,4 857 72,6 906 39,3 955 43,1
809 32,0 858 71,8 907 39,6 956 42,9
810 33,4 859 71,0 908 40,0 957 42,7
811 35,0 860 70,1 909 40,7 958 42,5
812 36,4 861 69,4 910 41,4 959 42,4
813 38,1 862 68,9 911 42,2 960 42,2
814 39,7 863 68,4 912 43,1 961 42,1HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/187  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
815 41,6 864 67,9 913 44,1 962 42,0
816 43,3 865 67,1 914 44,9 963 41,8
817 45,1 866 65,8 915 45,6 964 41,7
818 46,9 867 63,9 916 46,4 965 41,5
819 48,7 868 61,4 917 47,0 966 41,3
820 50,5 869 58,4 918 47,8 967 41,1
821 52,4 870 55,4 919 48,3 968 40,8
822 54,1 871 52,4 920 48,9 969 40,3
823 55,7 872 50,0 921 49,4 970 39,6
824 56,8 873 48,3 922 49,8 971 38,5
825 57,9 874 47,3 923 49,6 972 37,0
826 59,0 875 46,8 924 49,3 973 35,1
974 33,0
975 30,6
976 27,9
977 25,1
978 22,0
979 18,8
980 15,5
981 12,3
982 8,8
983 6,0
984 3,6
985 1,6
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0HR Službeni list Europske unij e L 423/188 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tablica A1/5
WLTC, ciklus za razred 2, faza High 2 (sekunda 1 022 je kraj faze Medium 2 i početak faze High 2) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 023 0,0 1 070 46,0 1 117 73,9 1 164 71,7
1 024 0,0 1 071 46,4 1 118 74,9 1 165 69,9
1 025 0,0 1 072 47,0 1 119 75,7 1 166 67,9
1 026 0,0 1 073 47,4 1 120 76,4 1 167 65,7
1 027 1,1 1 074 48,0 1 121 77,1 1 168 63,5
1 028 3,0 1 075 48,4 1 122 77,6 1 169 61,2
1 029 5,7 1 076 49,0 1 123 78,0 1 170 59,0
1 030 8,4 1 077 49,4 1 124 78,2 1 171 56,8HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/189  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 031 11,1 1 078 50,0 1 125 78,4 1 172 54,7
1 032 14,0 1 079 50,4 1 126 78,5 1 173 52,7
1 033 17,0 1 080 50,8 1 127 78,5 1 174 50,9
1 034 20,1 1 081 51,1 1 128 78,6 1 175 49,4
1 035 22,7 1 082 51,3 1 129 78,7 1 176 48,1
1 036 23,6 1 083 51,3 1 130 78,9 1 177 47,1
1 037 24,5 1 084 51,3 1 131 79,1 1 178 46,5
1 038 24,8 1 085 51,3 1 132 79,4 1 179 46,3
1 039 25,1 1 086 51,3 1 133 79,8 1 180 46,5
1 040 25,3 1 087 51,3 1 134 80,1 1 181 47,2
1 041 25,5 1 088 51,3 1 135 80,5 1 182 48,3
1 042 25,7 1 089 51,4 1 136 80,8 1 183 49,7
1 043 25,8 1 090 51,6 1 137 81,0 1 184 51,3
1 044 25,9 1 091 51,8 1 138 81,2 1 185 53,0
1 045 26,0 1 092 52,1 1 139 81,3 1 186 54,9
1 046 26,1 1 093 52,3 1 140 81,2 1 187 56,7
1 047 26,3 1 094 52,6 1 141 81,0 1 188 58,6
1 048 26,5 1 095 52,8 1 142 80,6 1 189 60,2
1 049 26,8 1 096 52,9 1 143 80,0 1 190 61,6
1 050 27,1 1 097 53,0 1 144 79,1 1 191 62,2
1 051 27,5 1 098 53,0 1 145 78,0 1 192 62,5
1 052 28,0 1 099 53,0 1 146 76,8 1 193 62,8
1 053 28,6 1 100 53,1 1 147 75,5 1 194 62,9
1 054 29,3 1 101 53,2 1 148 74,1 1 195 63,0
1 055 30,4 1 102 53,3 1 149 72,9 1 196 63,0
1 056 31,8 1 103 53,4 1 150 71,9 1 197 63,1
1 057 33,7 1 104 53,5 1 151 71,2 1 198 63,2
1 058 35,8 1 105 53,7 1 152 70,9 1 199 63,3
1 059 37,8 1 106 55,0 1 153 71,0 1 200 63,5
1 060 39,5 1 107 56,8 1 154 71,5 1 201 63,7
1 061 40,8 1 108 58,8 1 155 72,3 1 202 63,9
1 062 41,8 1 109 60,9 1 156 73,2 1 203 64,1
1 063 42,4 1 110 63,0 1 157 74,1 1 204 64,3
1 064 43,0 1 111 65,0 1 158 74,9 1 205 66,1
1 065 43,4 1 112 66,9 1 159 75,4 1 206 67,9
1 066 44,0 1 113 68,6 1 160 75,5 1 207 69,7
1 067 44,4 1 114 70,1 1 161 75,2 1 208 71,4
1 068 45,0 1 115 71,5 1 162 74,5 1 209 73,1HR Službeni list Europske unij e L 423/190 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 069 45,4 1 116 72,8 1 163 73,3 1 210 74,7
1 211 76,2 1 260 35,4 1 309 72,3 1 358 70,8
1 212 77,5 1 261 32,7 1 310 71,9 1 359 70,8
1 213 78,6 1 262 30,0 1 311 71,3 1 360 70,9
1 214 79,7 1 263 29,9 1 312 70,9 1 361 70,9
1 215 80,6 1 264 30,0 1 313 70,5 1 362 70,9
1 216 81,5 1 265 30,2 1 314 70,0 1 363 70,9
1 217 82,2 1 266 30,4 1 315 69,6 1 364 71,0
1 218 83,0 1 267 30,6 1 316 69,2 1 365 71,0
1 219 83,7 1 268 31,6 1 317 68,8 1 366 71,1
1 220 84,4 1 269 33,0 1 318 68,4 1 367 71,2
1 221 84,9 1 270 33,9 1 319 67,9 1 368 71,3
1 222 85,1 1 271 34,8 1 320 67,5 1 369 71,4
1 223 85,2 1 272 35,7 1 321 67,2 1 370 71,5
1 224 84,9 1 273 36,6 1 322 66,8 1 371 71,7
1 225 84,4 1 274 37,5 1 323 65,6 1 372 71,8
1 226 83,6 1 275 38,4 1 324 63,3 1 373 71,9
1 227 82,7 1 276 39,3 1 325 60,2 1 374 71,9
1 228 81,5 1 277 40,2 1 326 56,2 1 375 71,9
1 229 80,1 1 278 40,8 1 327 52,2 1 376 71,9
1 230 78,7 1 279 41,7 1 328 48,4 1 377 71,9
1 231 77,4 1 280 42,4 1 329 45,0 1 378 71,9
1 232 76,2 1 281 43,1 1 330 41,6 1 379 71,9
1 233 75,4 1 282 43,6 1 331 38,6 1 380 72,0
1 234 74,8 1 283 44,2 1 332 36,4 1 381 72,1
1 235 74,3 1 284 44,8 1 333 34,8 1 382 72,4
1 236 73,8 1 285 45,5 1 334 34,2 1 383 72,7
1 237 73,2 1 286 46,3 1 335 34,7 1 384 73,1
1 238 72,4 1 287 47,2 1 336 36,3 1 385 73,4
1 239 71,6 1 288 48,1 1 337 38,5 1 386 73,8
1 240 70,8 1 289 49,1 1 338 41,0 1 387 74,0
1 241 69,9 1 290 50,0 1 339 43,7 1 388 74,1
1 242 67,9 1 291 51,0 1 340 46,5 1 389 74,0
1 243 65,7 1 292 51,9 1 341 49,1 1 390 73,0
1 244 63,5 1 293 52,7 1 342 51,6 1 391 72,0
1 245 61,2 1 294 53,7 1 343 53,9 1 392 71,0
1 246 59,0 1 295 55,0 1 344 56,0 1 393 70,0
1 247 56,8 1 296 56,8 1 345 57,9 1 394 69,0HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/191  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 248 54,7 1 297 58,8 1 346 59,7 1 395 68,0
1 249 52,7 1 298 60,9 1 347 61,2 1 396 67,7
1 250 50,9 1 299 63,0 1 348 62,5 1 397 66,7
1 251 49,4 1 300 65,0 1 349 63,5 1 398 66,6
1 252 48,1 1 301 66,9 1 350 64,3 1 399 66,7
1 253 47,1 1 302 68,6 1 351 65,3 1 400 66,8
1 254 46,5 1 303 70,1 1 352 66,3 1 401 66,9
1 255 46,3 1 304 71,0 1 353 67,3 1 402 66,9
1 256 45,1 1 305 71,8 1 354 68,3 1 403 66,9
1 257 43,0 1 306 72,8 1 355 69,3 1 404 66,9
1 258 40,6 1 307 72,9 1 356 70,3 1 405 66,9
1 259 38,1 1 308 73,0 1 357 70,8 1 406 66,9
1 407 66,9 1 456 0,0
1 408 67,0 1 457 0,0
1 409 67,1 1 458 0,0
1 410 67,3 1 459 0,0
1 411 67,5 1 460 0,0
1 412 67,8 1 461 0,0
1 413 68,2 1 462 0,0
1 414 68,6 1 463 0,0
1 415 69,0 1 464 0,0
1 416 69,3 1 465 0,0
1 417 69,3 1 466 0,0
1 418 69,2 1 467 0,0
1 419 68,8 1 468 0,0
1 420 68,2 1 469 0,0
1 421 67,6 1 470 0,0
1 422 67,4 1 471 0,0
1 423 67,2 1 472 0,0
1 424 66,9 1 473 0,0
1 425 66,3 1 474 0,0
1 426 65,4 1 475 0,0
1 427 64,0 1 476 0,0
1 428 62,4 1 477 0,0
1 429 60,6
1 430 58,6
1 431 56,7
1 432 54,8HR Službeni list Europske unij e L 423/192 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 433 53,0
1 434 51,3
1 435 49,6
1 436 47,8
1 437 45,5
1 438 42,8
1 439 39,8
1 440 36,5
1 441 33,0
1 442 29,5
1 443 25,8
1 444 22,1
1 445 18,6
1 446 15,3
1 447 12,4
1 448 9,6
1 449 6,6
1 450 3,8
1 451 1,6
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tablica A1/6
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
WLTC, ciklus za razred 2, faza Extra High 2 (sekunda 1 477 je kraj faze High 2 i početak faze Extra High 2) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 478 0,0 1 525 63,4 1 572 107,4 1 619 113,7
1 479 1,1 1 526 64,5 1 573 108,7 1 620 114,1
1 480 2,3 1 527 65,7 1 574 109,9 1 621 114,4
1 481 4,6 1 528 66,9 1 575 111,2 1 622 114,6
1 482 6,5 1 529 68,1 1 576 112,3 1 623 114,7
1 483 8,9 1 530 69,1 1 577 113,4 1 624 114,7
1 484 10,9 1 531 70,0 1 578 114,4 1 625 114,7HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/193  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 485 13,5 1 532 70,9 1 579 115,3 1 626 114,6
1 486 15,2 1 533 71,8 1 580 116,1 1 627 114,5
1 487 17,6 1 534 72,6 1 581 116,8 1 628 114,5
1 488 19,3 1 535 73,4 1 582 117,4 1 629 114,5
1 489 21,4 1 536 74,0 1 583 117,7 1 630 114,7
1 490 23,0 1 537 74,7 1 584 118,2 1 631 115,0
1 491 25,0 1 538 75,2 1 585 118,1 1 632 115,6
1 492 26,5 1 539 75,7 1 586 117,7 1 633 116,4
1 493 28,4 1 540 76,4 1 587 117,0 1 634 117,3
1 494 29,8 1 541 77,2 1 588 116,1 1 635 118,2
1 495 31,7 1 542 78,2 1 589 115,2 1 636 118,8
1 496 33,7 1 543 78,9 1 590 114,4 1 637 119,3
1 497 35,8 1 544 79,9 1 591 113,6 1 638 119,6
1 498 38,1 1 545 81,1 1 592 113,0 1 639 119,7
1 499 40,5 1 546 82,4 1 593 112,6 1 640 119,5
1 500 42,2 1 547 83,7 1 594 112,2 1 641 119,3
1 501 43,5 1 548 85,4 1 595 111,9 1 642 119,2
1 502 44,5 1 549 87,0 1 596 111,6 1 643 119,0
1 503 45,2 1 550 88,3 1 597 111,2 1 644 118,8
1 504 45,8 1 551 89,5 1 598 110,7 1 645 118,8
1 505 46,6 1 552 90,5 1 599 110,1 1 646 118,8
1 506 47,4 1 553 91,3 1 600 109,3 1 647 118,8
1 507 48,5 1 554 92,2 1 601 108,4 1 648 118,8
1 508 49,7 1 555 93,0 1 602 107,4 1 649 118,9
1 509 51,3 1 556 93,8 1 603 106,7 1 650 119,0
1 510 52,9 1 557 94,6 1 604 106,3 1 651 119,0
1 511 54,3 1 558 95,3 1 605 106,2 1 652 119,1
1 512 55,6 1 559 95,9 1 606 106,4 1 653 119,2
1 513 56,8 1 560 96,6 1 607 107,0 1 654 119,4
1 514 57,9 1 561 97,4 1 608 107,5 1 655 119,6
1 515 58,9 1 562 98,1 1 609 107,9 1 656 119,9
1 516 59,7 1 563 98,7 1 610 108,4 1 657 120,1
1 517 60,3 1 564 99,5 1 611 108,9 1 658 120,3
1 518 60,7 1 565 100,3 1 612 109,5 1 659 120,4
1 519 60,9 1 566 101,1 1 613 110,2 1 660 120,5
1 520 61,0 1 567 101,9 1 614 110,9 1 661 120,5
1 521 61,1 1 568 102,8 1 615 111,6 1 662 120,5
1 522 61,4 1 569 103,8 1 616 112,2 1 663 120,5HR Službeni list Europske unij e L 423/194 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 523 61,8 1 570 105,0 1 617 112,8 1 664 120,4
1 524 62,5 1 571 106,1 1 618 113,3 1 665 120,3
1 666 120,1 1 715 120,4 1 764 82,6
1 667 119,9 1 716 120,8 1 765 81,9
1 668 119,6 1 717 121,1 1 766 81,1
1 669 119,5 1 718 121,6 1 767 80,0
1 670 119,4 1 719 121,8 1 768 78,7
1 671 119,3 1 720 122,1 1 769 76,9
1 672 119,3 1 721 122,4 1 770 74,6
1 673 119,4 1 722 122,7 1 771 72,0
1 674 119,5 1 723 122,8 1 772 69,0
1 675 119,5 1 724 123,1 1 773 65,6
1 676 119,6 1 725 123,1 1 774 62,1
1 677 119,6 1 726 122,8 1 775 58,5
1 678 119,6 1 727 122,3 1 776 54,7
1 679 119,4 1 728 121,3 1 777 50,9
1 680 119,3 1 729 119,9 1 778 47,3
1 681 119,0 1 730 118,1 1 779 43,8
1 682 118,8 1 731 115,9 1 780 40,4
1 683 118,7 1 732 113,5 1 781 37,4
1 684 118,8 1 733 111,1 1 782 34,3
1 685 119,0 1 734 108,6 1 783 31,3
1 686 119,2 1 735 106,2 1 784 28,3
1 687 119,6 1 736 104,0 1 785 25,2
1 688 120,0 1 737 101,1 1 786 22,0
1 689 120,3 1 738 98,3 1 787 18,9
1 690 120,5 1 739 95,7 1 788 16,1
1 691 120,7 1 740 93,5 1 789 13,4
1 692 120,9 1 741 91,5 1 790 11,1
1 693 121,0 1 742 90,7 1 791 8,9
1 694 121,1 1 743 90,4 1 792 6,9
1 695 121,2 1 744 90,2 1 793 4,9
1 696 121,3 1 745 90,2 1 794 2,8
1 697 121,4 1 746 90,1 1 795 0,0
1 698 121,5 1 747 90,0 1 796 0,0
1 699 121,5 1 748 89,8 1 797 0,0
1 700 121,5 1 749 89,6 1 798 0,0
1 701 121,4 1 750 89,4 1 799 0,0HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/195  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 702 121,3 1 751 89,2 1 800 0,0
1 703 121,1 1 752 88,9
1 704 120,9 1 753 88,5
1 705 120,6 1 754 88,1
1 706 120,4 1 755 87,6
1 707 120,2 1 756 87,1
1 708 120,1 1 757 86,6
1 709 119,9 1 758 86,1
1 710 119,8 1 759 85,5
1 711 119,8 1 760 85,0
1 712 119,9 1 761 84,4
1 713 120,0 1 762 83,8
1 714 120,2 1 763 83,2
6. CIKLU S WLTC-a ZA RAZRED 3
Slika A1/7
WLTC, ciklus za razred 3, faza Low3
HR Službeni list Europske unij e L 423/196 26.11.2021.  
Slika A1/8
WLTC, ciklus za razred 3a, faza Medium 3a
Slika A1/9
WLTC, ciklus za razred 3b, faza Medium 3b
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/197  
Slika A1/10
WLTC, ciklus za razred 3a, faza High 3a
Slika A1/11
WLTC, ciklus za razred 3b, faza High 3b
HR Službeni list Europske unij e L 423/198 26.11.2021.  
Slika A1/12
Ova se slika odnosi samo na razinu 1A.
WLTC, ciklus za razred 3, faza Extra High 3
Tablica A1/7
WLTC, ciklus za razred 3, faza Low3 (sekunda 589 je kraj faze Low3 i početak faze Medium 3) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
0 0,0 47 19,5 94 12,0 141 11,7
1 0,0 48 18,4 95 9,1 142 16,4
2 0,0 49 17,8 96 5,8 143 18,9
3 0,0 50 17,8 97 3,6 144 19,9
4 0,0 51 17,4 98 2,2 145 20,8
5 0,0 52 15,7 99 0,0 146 22,8
6 0,0 53 13,1 100 0,0 147 25,4
7 0,0 54 12,1 101 0,0 148 27,7
8 0,0 55 12,0 102 0,0 149 29,2
9 0,0 56 12,0 103 0,0 150 29,8
10 0,0 57 12,0 104 0,0 151 29,4
11 0,0 58 12,3 105 0,0 152 27,2
12 0,2 59 12,6 106 0,0 153 22,6
13 1,7 60 14,7 107 0,0 154 17,3
14 5,4 61 15,3 108 0,0 155 13,3HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/199  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
15 9,9 62 15,9 109 0,0 156 12,0
16 13,1 63 16,2 110 0,0 157 12,6
17 16,9 64 17,1 111 0,0 158 14,1
18 21,7 65 17,8 112 0,0 159 17,2
19 26,0 66 18,1 113 0,0 160 20,1
20 27,5 67 18,4 114 0,0 161 23,4
21 28,1 68 20,3 115 0,0 162 25,5
22 28,3 69 23,2 116 0,0 163 27,6
23 28,8 70 26,5 117 0,0 164 29,5
24 29,1 71 29,8 118 0,0 165 31,1
25 30,8 72 32,6 119 0,0 166 32,1
26 31,9 73 34,4 120 0,0 167 33,2
27 34,1 74 35,5 121 0,0 168 35,2
28 36,6 75 36,4 122 0,0 169 37,2
29 39,1 76 37,4 123 0,0 170 38,0
30 41,3 77 38,5 124 0,0 171 37,4
31 42,5 78 39,3 125 0,0 172 35,1
32 43,3 79 39,5 126 0,0 173 31,0
33 43,9 80 39,0 127 0,0 174 27,1
34 44,4 81 38,5 128 0,0 175 25,3
35 44,5 82 37,3 129 0,0 176 25,1
36 44,2 83 37,0 130 0,0 177 25,9
37 42,7 84 36,7 131 0,0 178 27,8
38 39,9 85 35,9 132 0,0 179 29,2
39 37,0 86 35,3 133 0,0 180 29,6
40 34,6 87 34,6 134 0,0 181 29,5
41 32,3 88 34,2 135 0,0 182 29,2
42 29,0 89 31,9 136 0,0 183 28,3
43 25,1 90 27,3 137 0,0 184 26,1
44 22,2 91 22,0 138 0,2 185 23,6
45 20,9 92 17,0 139 1,9 186 21,0
46 20,4 93 14,2 140 6,1 187 18,9
188 17,1 237 49,2 286 37,4 335 15,0
189 15,7 238 48,4 287 40,7 336 14,5
190 14,5 239 46,9 288 44,0 337 14,3
191 13,7 240 44,3 289 47,3 338 14,5
192 12,9 241 41,5 290 49,2 339 15,4
193 12,5 242 39,5 291 49,8 340 17,8HR Službeni list Europske unij e L 423/200 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
194 12,2 243 37,0 292 49,2 341 21,1
195 12,0 244 34,6 293 48,1 342 24,1
196 12,0 245 32,3 294 47,3 343 25,0
197 12,0 246 29,0 295 46,8 344 25,3
198 12,0 247 25,1 296 46,7 345 25,5
199 12,5 248 22,2 297 46,8 346 26,4
200 13,0 249 20,9 298 47,1 347 26,6
201 14,0 250 20,4 299 47,3 348 27,1
202 15,0 251 19,5 300 47,3 349 27,7
203 16,5 252 18,4 301 47,1 350 28,1
204 19,0 253 17,8 302 46,6 351 28,2
205 21,2 254 17,8 303 45,8 352 28,1
206 23,8 255 17,4 304 44,8 353 28,0
207 26,9 256 15,7 305 43,3 354 27,9
208 29,6 257 14,5 306 41,8 355 27,9
209 32,0 258 15,4 307 40,8 356 28,1
210 35,2 259 17,9 308 40,3 357 28,2
211 37,5 260 20,6 309 40,1 358 28,0
212 39,2 261 23,2 310 39,7 359 26,9
213 40,5 262 25,7 311 39,2 360 25,0
214 41,6 263 28,7 312 38,5 361 23,2
215 43,1 264 32,5 313 37,4 362 21,9
216 45,0 265 36,1 314 36,0 363 21,1
217 47,1 266 39,0 315 34,4 364 20,7
218 49,0 267 40,8 316 33,0 365 20,7
219 50,6 268 42,9 317 31,7 366 20,8
220 51,8 269 44,4 318 30,0 367 21,2
221 52,7 270 45,9 319 28,0 368 22,1
222 53,1 271 46,0 320 26,1 369 23,5
223 53,5 272 45,6 321 25,6 370 24,3
224 53,8 273 45,3 322 24,9 371 24,5
225 54,2 274 43,7 323 24,9 372 23,8
226 54,8 275 40,8 324 24,3 373 21,3
227 55,3 276 38,0 325 23,9 374 17,7
228 55,8 277 34,4 326 23,9 375 14,4
229 56,2 278 30,9 327 23,6 376 11,9
230 56,5 279 25,5 328 23,3 377 10,2
231 56,5 280 21,4 329 20,5 378 8,9HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/201  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
232 56,2 281 20,2 330 17,5 379 8,0
233 54,9 282 22,9 331 16,9 380 7,2
234 52,9 283 26,6 332 16,7 381 6,1
235 51,0 284 30,2 333 15,9 382 4,9
236 49,8 285 34,1 334 15,6 383 3,7
384 2,3 433 31,3 482 0,0 531 0,0
385 0,9 434 31,1 483 0,0 532 0,0
386 0,0 435 30,6 484 0,0 533 0,2
387 0,0 436 29,2 485 0,0 534 1,2
388 0,0 437 26,7 486 0,0 535 3,2
389 0,0 438 23,0 487 0,0 536 5,2
390 0,0 439 18,2 488 0,0 537 8,2
391 0,0 440 12,9 489 0,0 538 13
392 0,5 441 7,7 490 0,0 539 18,8
393 2,1 442 3,8 491 0,0 540 23,1
394 4,8 443 1,3 492 0,0 541 24,5
395 8,3 444 0,2 493 0,0 542 24,5
396 12,3 445 0,0 494 0,0 543 24,3
397 16,6 446 0,0 495 0,0 544 23,6
398 20,9 447 0,0 496 0,0 545 22,3
399 24,2 448 0,0 497 0,0 546 20,1
400 25,6 449 0,0 498 0,0 547 18,5
401 25,6 450 0,0 499 0,0 548 17,2
402 24,9 451 0,0 500 0,0 549 16,3
403 23,3 452 0,0 501 0,0 550 15,4
404 21,6 453 0,0 502 0,0 551 14,7
405 20,2 454 0,0 503 0,0 552 14,3
406 18,7 455 0,0 504 0,0 553 13,7
407 17,0 456 0,0 505 0,0 554 13,3
408 15,3 457 0,0 506 0,0 555 13,1
409 14,2 458 0,0 507 0,0 556 13,1
410 13,9 459 0,0 508 0,0 557 13,3
411 14,0 460 0,0 509 0,0 558 13,8
412 14,2 461 0,0 510 0,0 559 14,5
413 14,5 462 0,0 511 0,0 560 16,5
414 14,9 463 0,0 512 0,5 561 17,0
415 15,9 464 0,0 513 2,5 562 17,0
416 17,4 465 0,0 514 6,6 563 17,0HR Službeni list Europske unij e L 423/202 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
417 18,7 466 0,0 515 11,8 564 15,4
418 19,1 467 0,0 516 16,8 565 10,1
419 18,8 468 0,0 517 20,5 566 4,8
420 17,6 469 0,0 518 21,9 567 0,0
421 16,6 470 0,0 519 21,9 568 0,0
422 16,2 471 0,0 520 21,3 569 0,0
423 16,4 472 0,0 521 20,3 570 0,0
424 17,2 473 0,0 522 19,2 571 0,0
425 19,1 474 0,0 523 17,8 572 0,0
426 22,6 475 0,0 524 15,5 573 0,0
427 27,4 476 0,0 525 11,9 574 0,0
428 31,6 477 0,0 526 7,6 575 0,0
429 33,4 478 0,0 527 4,0 576 0,0
430 33,5 479 0,0 528 2,0 577 0,0
431 32,8 480 0,0 529 1,0 578 0,0
432 31,9 481 0,0 530 0,0 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tablica A1/8
WLTC, ciklus za razred 3a, faza Medium 3a (sekunda 589 je kraj faze Low3 i početa k faze Medium 3a) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/203  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 5,2 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,2 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 13,5 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 18,1 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 22,3 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 26,0 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 29,3 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 32,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 36,0 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 39,2 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 42,5 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 45,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,2 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,3 767 20,4
627 46,0 674 38,0 721 20,5 768 24,0
628 46,0 675 40,0 722 23,9 769 29,0
629 46,0 676 40,3 723 26,0 770 32,2
630 46,1 677 40,5 724 28,0 771 36,8
631 46,7 678 39,0 725 31,5 772 39,4
632 47,7 679 35,7 726 33,4 773 43,2HR Službeni list Europske unij e L 423/204 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
633 48,9 680 31,8 727 36,0 774 45,8
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 49,2
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 51,4
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 54,2
778 56,0 827 37,1 876 75,8 925 62,3
779 58,3 828 38,9 877 76,6 926 62,7
780 59,8 829 41,4 878 76,5 927 62,0
781 61,7 830 44,0 879 76,2 928 61,3
782 62,7 831 46,3 880 75,8 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 75,4 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 74,8 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 73,9 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 72,7 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 71,3 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 70,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 70,0 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 70,0 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 69,0 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,0 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 43,0 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 45,0 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 46,5 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 48,3 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 49,5 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 51,2 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,2 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,6 858 63,9 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 64,4 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 65,0 909 42,1 958 25,1HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/205  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
812 43,7 861 65,6 910 44,7 959 27,0
813 39,7 862 66,6 911 46,0 960 29,8
814 35,5 863 67,4 912 48,8 961 33,8
815 31,1 864 68,2 913 50,1 962 37,0
816 26,3 865 69,1 914 51,3 963 40,7
817 21,9 866 70,0 915 54,1 964 43,0
818 18,0 867 70,8 916 55,2 965 45,6
819 17,0 868 71,5 917 56,2 966 46,9
820 18,0 869 72,4 918 56,1 967 47,0
821 21,4 870 73,0 919 56,1 968 46,9
822 24,8 871 73,7 920 56,5 969 46,5
823 27,9 872 74,4 921 57,5 970 45,8
824 30,8 873 74,9 922 59,2 971 44,3
825 33,0 874 75,3 923 60,7 972 41,3
826 35,1 875 75,6 924 61,8 973 36,5
974 31,7
975 27,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0HR Službeni list Europske unij e L 423/206 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tablica A1/9
WLTC, ciklus za razred 3b, faza Medium 3b (sekunda 589 je kraj faze Low3 i početak faze Medium 3b) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/207  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 4,8 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,1 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 14,2 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 19,8 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 25,5 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 30,5 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 34,8 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 38,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 42,9 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 46,4 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 48,3 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 48,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,5 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,0 767 19,1
627 46,0 674 38,0 721 18,5 768 22,4
628 46,0 675 40,0 722 20,6 769 25,6
629 46,0 676 40,3 723 22,5 770 30,1
630 46,1 677 40,5 724 24,0 771 35,3
631 46,7 678 39,0 725 26,6 772 39,9
632 47,7 679 35,7 726 29,9 773 44,5HR Službeni list Europske unij e L 423/208 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
633 48,9 680 31,8 727 34,8 774 47,5
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 50,9
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 54,1
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 56,3
778 58,1 827 37,1 876 72,7 925 64,1
779 59,8 828 38,9 877 71,3 926 62,7
780 61,1 829 41,4 878 70,4 927 62,0
781 62,1 830 44,0 879 70,0 928 61,3
782 62,8 831 46,3 880 70,0 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 69,0 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 68,0 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 68,0 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 68,0 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 68,1 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 68,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 68,6 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 68,7 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 68,5 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,1 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 42,1 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 44,7 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 48,4 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 51,4 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 52,7 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 53,0 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,5 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,3 858 64,5 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 65,8 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 66,8 909 42,1 958 25,1HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/209  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
812 43,7 861 67,4 910 44,7 959 26,0
813 39,7 862 68,8 911 48,4 960 29,3
814 35,5 863 71,1 912 51,4 961 34,6
815 31,1 864 72,3 913 52,7 962 40,4
816 26,3 865 72,8 914 54,0 963 45,3
817 21,9 866 73,4 915 57,0 964 49,0
818 18,0 867 74,6 916 58,1 965 51,1
819 17,0 868 76,0 917 59,2 966 52,1
820 18,0 869 76,6 918 59,0 967 52,2
821 21,4 870 76,5 919 59,1 968 52,1
822 24,8 871 76,2 920 59,5 969 51,7
823 27,9 872 75,8 921 60,5 970 50,9
824 30,8 873 75,4 922 62,3 971 49,2
825 33,0 874 74,8 923 63,9 972 45,9
826 35,1 875 73,9 924 65,1 973 40,6
974 35,3
975 30,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0HR Službeni list Europske unij e L 423/210 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tablica A1/10
WLTC, ciklus za razred 3a, faza High 3a (sekunda 1 022 je početa k ove faze) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 023 0,0 1 070 29,0 1 117 66,2 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 32,0 1 118 65,8 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 34,8 1 119 64,7 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 37,7 1 120 63,6 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 40,8 1 121 62,9 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 43,2 1 122 62,4 1 169 61,5HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/211  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 029 8,6 1 076 46,0 1 123 61,7 1 170 63,1
1 030 14,6 1 077 48,0 1 124 60,1 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 50,7 1 125 57,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 52,0 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 54,5 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 55,9 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 57,4 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 58,1 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 58,4 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 58,8 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,8 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1107 64,5 1 154 17,7 1201 86,8
1 061 13,4 1108 64,4 1 155 22,8 1202 87,4
1 062 12,0 1109 63,5 1 156 27,3 1203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1206 89,0
1 066 19,9 1 113 61,7 1 160 42,5 1207 89,3HR Službeni list Europske unij e L 423/212 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 067 23,4 1 114 62,0 1 161 45,4 1208 89,8
1 068 24,6 1 115 64,6 1 162 48,2 1209 90,2
1 069 27,0 1 116 66,0 1 163 50,3 1210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 76,0 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 76,0 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 76,1 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 76,3 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 76,5 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 76,6 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 76,8 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 77,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 77,1 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 77,2 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 77,2 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 77,6 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 78,0 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 78,4 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 78,8 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 28,7
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 30,5
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 31,7
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 32,9
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 35,0
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 38,0
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 40,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 42,7
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 45,8
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 47,5HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/213  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 48,9
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 49,4
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 49,4
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 49,2
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 48,7
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 47,9
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 46,9
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 45,6
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 44,2
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 42,7
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 40,7
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 37,1
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 33,9
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 30,6
1 407 28,6 1 456 0,0
1 408 27,3 1 457 0,0
1 409 27,2 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9HR Službeni list Europske unij e L 423/214 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 431 40,1
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tablica A1/11
WLTC, ciklus za razred 3b, faza High 3b (sekunda 1 022 je početa k ove faze) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 023 0,0 1 070 26,4 1 117 69,7 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 28,8 1 118 69,3 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 31,8 1 119 68,1 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 35,3 1 120 66,9 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 39,5 1 121 66,2 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 44,5 1 122 65,7 1 169 61,5
1 029 8,6 1 076 49,3 1 123 64,9 1 170 63,1HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/215  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 030 14,6 1 077 53,3 1 124 63,2 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 56,4 1 125 60,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 58,9 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 61,2 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 62,6 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 63,0 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 62,5 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 60,9 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 59,3 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,6 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 62,6 1 160 42,5 1 207 89,3
1 067 23,4 1 114 65,3 1 161 45,4 1 208 89,8HR Službeni list Europske unij e L 423/216 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 068 24,6 1 115 68,0 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 25,2 1 116 69,4 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 75,9 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 75,8 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 75,7 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 75,5 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 75,2 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 75,0 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 74,7 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 74,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 73,7 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 73,3 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 73,5 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 74,0 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 74,9 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 76,1 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 77,7 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 27,3
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 32,9
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 35,6
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 36,7
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 37,6
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 39,4
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 42,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 46,5
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 50,2
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 52,8
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 54,3HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/217  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 54,9
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 54,9
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 54,7
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 54,1
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 53,2
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 52,1
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 50,7
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 49,1
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 47,4
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 45,2
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 41,8
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 36,5
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 31,2
1 407 27,6 1 456 0,0
1 408 26,9 1 457 0,0
1 409 27,3 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9
1 431 40,1HR Službeni list Europske unij e L 423/218 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tablica A1/12
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
WLTC, ciklus za razred 3, faza Extra High 3 (sekunda 1 477 je početa k ove faze) 
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 478 0,0 1 525 72,5 1 572 120,7 1 619 113,0
1 479 2,2 1 526 70,8 1 573 121,8 1 620 114,1
1 480 4,4 1 527 68,6 1 574 122,6 1 621 115,1
1 481 6,3 1 528 66,2 1 575 123,2 1 622 115,9
1 482 7,9 1 529 64,0 1 576 123,6 1 623 116,5
1 483 9,2 1 530 62,2 1 577 123,7 1 624 116,7
1 484 10,4 1 531 60,9 1 578 123,6 1 625 116,6HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/219  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 485 11,5 1 532 60,2 1 579 123,3 1 626 116,2
1 486 12,9 1 533 60,0 1 580 123,0 1 627 115,2
1 487 14,7 1 534 60,4 1 581 122,5 1 628 113,8
1 488 17,0 1 535 61,4 1 582 122,1 1 629 112,0
1 489 19,8 1 536 63,2 1 583 121,5 1 630 110,1
1 490 23,1 1 537 65,6 1 584 120,8 1 631 108,3
1 491 26,7 1 538 68,4 1 585 120,0 1 632 107,0
1 492 30,5 1 539 71,6 1 586 119,1 1 633 106,1
1 493 34,1 1 540 74,9 1 587 118,1 1 634 105,8
1 494 37,5 1 541 78,4 1 588 117,1 1 635 105,7
1 495 40,6 1 542 81,8 1 589 116,2 1 636 105,7
1 496 43,3 1 543 84,9 1 590 115,5 1 637 105,6
1 497 45,7 1 544 87,4 1 591 114,9 1 638 105,3
1 498 47,7 1 545 89,0 1 592 114,5 1 639 104,9
1 499 49,3 1 546 90,0 1 593 114,1 1 640 104,4
1 500 50,5 1 547 90,6 1 594 113,9 1 641 104,0
1 501 51,3 1 548 91,0 1 595 113,7 1 642 103,8
1 502 52,1 1 549 91,5 1 596 113,3 1 643 103,9
1 503 52,7 1 550 92,0 1 597 112,9 1 644 104,4
1 504 53,4 1 551 92,7 1 598 112,2 1 645 105,1
1 505 54,0 1 552 93,4 1 599 111,4 1 646 106,1
1 506 54,5 1 553 94,2 1 600 110,5 1 647 107,2
1 507 55,0 1 554 94,9 1 601 109,5 1 648 108,5
1 508 55,6 1 555 95,7 1 602 108,5 1 649 109,9
1 509 56,3 1 556 96,6 1 603 107,7 1 650 111,3
1 510 57,2 1 557 97,7 1 604 107,1 1 651 112,7
1 511 58,5 1 558 98,9 1 605 106,6 1 652 113,9
1 512 60,2 1 559 100,4 1 606 106,4 1 653 115,0
1 513 62,3 1 560 102,0 1 607 106,2 1 654 116,0
1 514 64,7 1 561 103,6 1 608 106,2 1 655 116,8
1 515 67,1 1 562 105,2 1 609 106,2 1 656 117,6
1 516 69,2 1 563 106,8 1 610 106,4 1 657 118,4
1 517 70,7 1 564 108,5 1 611 106,5 1 658 119,2
1 518 71,9 1 565 110,2 1 612 106,8 1 659 120,0
1 519 72,7 1 566 111,9 1 613 107,2 1 660 120,8
1 520 73,4 1 567 113,7 1 614 107,8 1 661 121,6
1 521 73,8 1 568 115,3 1 615 108,5 1 662 122,3
1 522 74,1 1 569 116,8 1 616 109,4 1 663 123,1HR Službeni list Europske unij e L 423/220 26.11.2021.  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 523 74,0 1 570 118,2 1 617 110,5 1 664 123,8
1 524 73,6 1 571 119,5 1 618 111,7 1 665 124,4
1 666 125,0 1 715 127,7 1 764 82,0
1 667 125,4 1 716 128,1 1 765 81,3
1 668 125,8 1 717 128,5 1 766 80,4
1 669 126,1 1 718 129,0 1 767 79,1
1 670 126,4 1 719 129,5 1 768 77,4
1 671 126,6 1 720 130,1 1 769 75,1
1 672 126,7 1 721 130,6 1 770 72,3
1 673 126,8 1 722 131,0 1 771 69,1
1 674 126,9 1 723 131,2 1 772 65,9
1 675 126,9 1 724 131,3 1 773 62,7
1 676 126,9 1 725 131,2 1 774 59,7
1 677 126,8 1 726 130,7 1 775 57,0
1 678 126,6 1 727 129,8 1 776 54,6
1 679 126,3 1 728 128,4 1 777 52,2
1 680 126,0 1 729 126,5 1 778 49,7
1 681 125,7 1 730 124,1 1 779 46,8
1 682 125,6 1 731 121,6 1 780 43,5
1 683 125,6 1 732 119,0 1 781 39,9
1 684 125,8 1 733 116,5 1 782 36,4
1 685 126,2 1 734 114,1 1 783 33,2
1 686 126,6 1 735 111,8 1 784 30,5
1 687 127,0 1 736 109,5 1 785 28,3
1 688 127,4 1 737 107,1 1 786 26,3
1 689 127,6 1 738 104,8 1 787 24,4
1 690 127,8 1 739 102,5 1 788 22,5
1 691 127,9 1 740 100,4 1 789 20,5
1 692 128,0 1 741 98,6 1 790 18,2
1 693 128,1 1 742 97,2 1 791 15,5
1 694 128,2 1 743 95,9 1 792 12,3
1 695 128,3 1 744 94,8 1 793 8,7
1 696 128,4 1 745 93,8 1 794 5,2
1 697 128,5 1 746 92,8 1 795 0,0
1 698 128,6 1 747 91,8 1 796 0,0
1 699 128,6 1 748 91,0 1 797 0,0
1 700 128,5 1 749 90,2 1 798 0,0
1 701 128,3 1 750 89,6 1 799 0,0HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/221  
Vrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/hVrijeme u sBrzina u  
km/h
1 702 128,1 1 751 89,1 1 800 0,0
1 703 127,9 1 752 88,6
1 704 127,6 1 753 88,1
1 705 127,4 1 754 87,6
1 706 127,2 1 755 87,1
1 707 127,0 1 756 86,6
1 708 126,9 1 757 86,1
1 709 126,8 1 758 85,5
1 710 126,7 1 759 85,0
1 711 126,8 1 760 84,4
1 712 126,9 1 761 83,8
1 713 127,1 1 762 83,2
1 714 127,4 1 763 82,6
7. IDENTIFIKA CIJA CIKLUS A
Radi potvrde da je odabrana isprav na verzi ja ciklusa ili da u operativnom susta vu ispitnog stola postoj i ispravan 
ciklus, u Tablici A1/13 su kontrolni brojevi vrijednosti brzine vozila za pojedine faze ciklusa i za cijeli ciklus.
Tablica A1/13
Kon trolni brojevi za fazu Extra High u tablic i odnose se samo na razinu 1A. 
Kontrolni brojevi (učest alost 1Hz) 
Razred ciklusa Faza ciklusaKontrolni broj ciljanih brzina vozila 
(učestalost 1 Hz)
Razred 1Low 11 988,4
Medium 17 162,8
Low 11 988,4
Ukupno 41 139,6
Razred 2Low 11 162,2
Medium 17 054,3
High 24 450,6
Extra High 28 869,8
Ukupno 81 536,9
Razred 3aLow 11 140,3
Medium 16 995,7
High 25 646,0
Extra High 29 714,9
Ukupno 83 496,9HR Službeni list Europske unij e L 423/222 26.11.2021.  
Razred 3bLow 11 140,3
Medium 17 121,2
High 25 782,2
Extra High 29 714,9
Ukupno 83 758,6
8. PRIL AGOĐA VANJE CIKLUS A
Ova j stavak ne primjenjuje se na OVC-HEV -ove, NOVC-HEV -ove i NOVC-FC HV-ove.
8.1. Opće napomene
Kod vozila s omjer ima snage i mase blizu granica između vozila razreda 1 i razreda 2 ili između vozila razreda 2 
i razreda 3 i kod vozila razreda 1 s vrlo malom snagom u razredu može doći do problema s voznim svojstvima.
Budući da se ti problemi odnose uglavnom na faze ciklusa s kombinaci jom velike brzine vozila i velikih 
ubrzanja, a ne na najveću brzinu u ciklusu, da bi se poboljšala vozna svojstva primjenjuje se postupak 
prilagođavan ja ciklusa snižavan jem brzine.
8.2. U ovom se stavku opisuje metoda za prilagođavan je profila ciklusa snižavanjem brzine. Prilagođene vrijednosti 
brzina vozila izračunane u skladu sa stav cima od 8.2.1. do 8.2.3. zaokr užuju se u posljednjem koraku na jedno 
decimalno mjest o u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
8.2.1. Postupak prilagođavanja ciklusa sniža vanjem brzine za vozila razreda 1
Na slici A1/14 prikazan je primjer faze Medium WLTC-a za razred 1 prilagođene snižavanjem brzina.
Slika A1/14
Faza Medium WLTC-a za vozila razreda 1 prilagođena sniža vanjem brzina
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/223  
U ispitnom ciklusu za vozila razreda 1 razdoblje snižavan ja brzine je između sekunde 651 i sekunde 906. 
Unutar tog vremensk og razdoblja ubrzanje izvor nog ciklusa izračunava se sljedećom jednadžbom:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
pri čemu je
vi brzina vozila, km/h
i vrijeme između sekunde 651 i sekunde 906
Sniža vanje brzine prvo se primjenjuje u vremensk om razdoblju između sekunde 651 i sekunde 848. Dijagram 
brzine s primij enjenim sniža vanjem zatim se izračunava sljedećom jednadžbom:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3:6
pri čemu je i¼651to847
za i¼651 ,vdsc i¼vorigi.
Kako bi se postig la izvor no predviđena brzina vozila u sekundi 907, korekcij ski faktor za usporavanje 
izračuna va se sljedećom jednadžbom:
fcorr dec¼vdsc 848 – 36:7
vorig 848 –   – 36:7
pri čemu je 36,7 km/h izvorno predviđena brzina vozila u sekundi 907
Nak on toga se brzina vozila s primij enjenim sniža vanjem između sekunde 849 i sekunde 906 izračuna va 
sljedećom jednadžbom:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3:6
za i¼849to906
8.2.2. Postupak prilagođavanja ciklusa sniža vanjem brzine za vozila razreda 2
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Budući da se problemi s voznim svojstvima isključivo odnose na brzine faze Extra High za razred 2 i razred 3, 
sniža vanje brzine se odnosi na ona razdoblja u tim fazama u kojima se očekuje pojava problema s voznim 
svojstvima (vidjeti slike A1/15 i A1/16).HR Službeni list Europske unij e L 423/224 26.11.2021.  
Slika A1/15
Faza Extra High WLTC-a za vozila razreda 2 prilagođena snižavanjem brzina
U ispitnom ciklusu za vozila razreda 2 razdoblje sniža vanja brzine je između sekunde 1 520 i sekunde 1 742 . 
Unutar tog vremensk og razdoblja ubrzanje izvor nog ciklusa izračunava se sljedećom jednadžbom:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
pri čemu je
vi brzina vozila, km/h
i vrijeme između sekunde 1 520 i sekunde 1 742
Sniža vanje brzine prvo se primjenjuje u vremensk om razdoblju između sekunde 1 520 i sekunde 1 725 . Najveća 
brzina faze Extra High postiže se u sekundi 1 725 . Dijagram brzine s primij enjenim snižavanjem zatim se 
izračuna va sljedećom jednadžbom:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3:6
za i¼1520to1724
za i¼1520 ,vdsci¼vorigi.
Kako bi se postig la izvorn o predviđena brzina vozila u sekundi 1 743 , korekcij ski faktor za usporavan je 
izračuna va se sljedećom jednadžbom:
fcorr dec¼vdsc 1725  – 90:4
vorig 1725  – 90:4
pri čemu je 90,4 km/h izvorno predviđena brzina vozila u sekundi 1 743
Brzina vozila s primij enjenim snižavanjem između sekunde 1 726 i sekunde 1 742 izračuna va se sljedećom 
jednadžbom:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3:6HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/225  
za i¼1726to1742
8.2.3. Postupak prilagođavanja ciklusa sniža vanjem brzine za vozila razreda 3
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Na slici A1/16 prikazan je primjer faze Extra High WLTC-a za razred 3 prilagođene sniža vanjem brzina.
Slika A1/16
Faza Extra High WLTC-a za vozila razreda 3 prilagođena snižavanjem brzina
U ispitnom ciklusu za vozila razreda 3 razdoblje sniža vanja brzine je između sekunde 1 533 i sekunde 1 762 . 
Unutar tog vremensk og razdoblja ubrzanje izvor nog ciklusa izračunava se sljedećom jednadžbom:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
pri čemu je
vi brzina vozila, km/h
i vrijeme između sekunde 1 533 i sekunde 1 762
Sniža vanje brzine prvo se primjenjuje u vremensk om razdoblju između sekunde 1 533 i sekunde 1 724 . Najveća 
brzina faze Extra High postiže se u sekundi 1 724 . Dijagram brzine s primij enjenim snižavanjem zatim se 
izračuna va sljedećom jednadžbom:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3:6
za i¼1533to1723
za i¼1533 ,vdsc i¼vorigi.
Kako bi se postig la izvorno predviđena brzina vozila u sekundi 1763, korekcij ski faktor za usporavanje 
izračuna va se sljedećom jednadžbom:
fcorr dec¼vdsc 1724  – 82:6
vorig 1724  – 82:6HR Službeni list Europske unij e L 423/226 26.11.2021.  
pri čemu je 82,6 km/h izvorno predviđena brzina vozila u sekundi 1 763
Nak on toga se brzina vozila s primij enjenim snižavan jem između sekunde 1 725 i sekunde 1 762 izračuna va 
sljedećom jednadžbom:
vdsc i¼vdsc i – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3:6
za i¼1725to1762
8.3. Određivanje faktora sniža vanja brzina (kak o je primjenjivo)
Fakt or snižavan ja brzina fdsc je funkci ja omjera rmax između najveće potrebne snage za faze ciklusa u kojima je 
potrebno primij eniti snižavan ja brzine i nazivne snage vozila Prated.
Najveća potrebna snaga Preq, max, i (u kW) se odnosi na određeno vrijeme i i odgo varaj uću brzinu vozila vi u 
dijagramu ciklusa i izračuna va se primjenom sljedeće jednadžbe:
Preq,max,i ¼�
ðf0×viÞþðf 1×v2
iÞþðf 2×v3
iÞþð1:03×TM×v i×aiÞ�
3600
pri čemu su
f0, f1, f2 primjenjivi koeficijen ti cesto vnog otpora, N, N/(km/h) odnosno N/(km/h)2
TM primjenjiva ispitna masa, kg
vi brzina u trenutku i, km/h
ai ubrzanje u trenutku i, km/h2
Vrijeme ciklusa i u kojem je potrebna najv eća snaga ili vrijednosti blizu najveće snage je: sekunda 764 za ciklus 
za razred 1, sekunda 1 574 za ciklus za razred 2 i sekunda 1 566 za ciklus za razred 3.
Odgo varaj uće vrijednosti brzine vozila vi, i vrijednosti ubrzanja ai su:
vi¼61:4 km/h, ai¼0:22 m/s2 za razred 1
vi¼109:9 km/h, ai¼0:36 m/s2 za razred 2
vi¼111:9 km/h, ai¼0:50 m/s2 za razred 3
rmax se izračuna va prema sljedećoj jednadžbi:
rmax¼Preq,max,i
Prated
Fakt or snižavan ja brzina fdsc izračunava se sljedećim jednadžbama:
ako je rmax<r0, onda fdsc¼0
pa se ne primjenjuje snižavan je brzine.
ako je rmax≥r0, onda fdsc¼a1×rmaxþb1
Parametr i/koeficijen ti izračuna r0, a1 i b1 su:
za raz­
red 1r0¼0:978 ,a1¼0:680 ,b1¼ – 0:665
za raz­
red 2r0¼0:866 ,a1¼0:606 ,b1¼ – 0:525 .
za raz­
red 3r0¼0:867 ,a1¼0:588 ,b1¼ – 0:510 .
Dobiveni fdsc zaokr užuje se na tri decimalna mjesta u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika i primjenjuje 
samo ako je veći od 0,010.
Bilježe se sljedeći podaci:
(a) fdsc;
(b) vmax;
(c) dcycle (prijeđena udaljenost), m.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/227  
Udaljenost se izračuna va prema sljedećoj jednadžbi:
dcycle =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, pri čemu je
i = tstar t + 1 do tend
tstar t vrijeme početka primjenjivo g ispitnog ciklusa (vidjeti stavak 3. ovog Priloga), s
tend vrijeme završetka primjenjivo g ispitnog ciklusa (vidjeti stavak 3. ovog Priloga ), s
8.4. Dodatni zahtjevi (prema potrebi)
Za različite konfiguraci je vozila po ispitnoj masi i koeficijentima otpora vožnji prilagođavanje ciklusa 
sniža vanjem brzine primjenjuje se pojedinačno.
Ako je nakon snižavan ja najv eća brzina vozila manja od najveće brzine ciklusa, postupak opisan u stavku 9. 
ovog Priloga primjenjuje se s primjenjivim ciklusom.
Ako vozilo ne može pratiti dijagram brzine primjenjivo g ciklusa unutar dopuštenih odstupanja na brzinama 
manjima od njego ve najv eće brzine, tijek om tih razdoblja vozi se s komandom akceleratora potpuno 
aktiviranom. Tijekom takvih radnih razdoblja dopušt eno je odstupanje od dijagrama brzine.
9. PRIL AGODBE CIKLUS A ZA VOZIL A S NAJVEĆOM BRZINOM MANJOM OD NAJVEĆE BRZINE CIKLUS A IZ 
PRETHODNIH STAVAKA OVOG PRILOGA
9.1. Opće napomene
Ova j se stavak primjenjuje na vozila koja su tehnički u mogućnosti slijediti dijagram brzine primjenjivo g ciklusa 
iz stavka 1. ovog Priloga (osnov ni ciklus) na brzinama manjima od njihove najveće brzine, ali čija je najveća 
brzina zbog drugih razlog a ograničena na vrijednost manju od najveće brzine osno vnog ciklusa. Za potrebe 
ovog stavka primjenjivi ciklus iz stavka 1. naziva se „osno vni ciklus” i upotrebljava za određivanje ciklusa s 
ograničenom najvećom brzinom.
U slučaje vima kad se primjenjuje sniža vanje brzine u skladu sa stavk om 8.2. ovog Priloga kao osnovni ciklus 
upotreblja va se sniženi ciklus.
Najveća brzina osno vnog ciklusa označava se s vmax,cy cle.
Najveća brzina vozila označa va se kao njego va najveća ograničena brzina vcap.
Ako se vcap primjenjuje na vozilo razreda 3b, kao osnovni ciklus upotreblja va se ciklus za razred 3b kako je 
definiran u stavku 3.3.2. ovog Priloga. To vrijedi čak i ako je vcap manja od 120 km/h.
U slučaj evima u kojima se primjenjuje vcap osnovni se ciklus prilagođava kako je opisano u stavku 9.2. ovog 
Priloga kako bi prijeđena udaljenost u ciklusu bila jednaka za ciklus ograničene najveće brzine i za osno vni 
ciklus.
9.2. Koraci izračuna
9.2.1. Određivanje razlike u prijeđenoj udaljenosti po fazi ciklusa
Međuciklus s ograničenom najvećom brzinom izvod i se zamjenom svih uzoraka brzina vozila vi s vcap za koje 
vrijedi vi> vcap.
9.2.1.1. Ako je vcap < vmax,medium , prijeđena udaljenost faza srednje brzine osnovnog ciklusa dbase,medium i međuciklusa s 
ograničenom najvećom brzinom dcap,medium izračunava ju se primjenom sljedeće jednadžbe za oba ciklusa:
dmedium =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, za i = 590 do 1 022
pri čemu je
vmax,medium najveća brzina vozila faze srednje brzine navedene u tablici A1/2 za ciklus za razred 1, u tablici A1/4 
za ciklus za razred 2, u tablici A1/8 za ciklus za razred 3a i u tablici A1/9 za ciklus za razred 3bHR Službeni list Europske unij e L 423/228 26.11.2021.  
9.2.1.2. Ako je vcap < vmax,high , prijeđene udaljenosti faza visoke brzine osno vnog ciklusa dbase,high i međuciklusa s 
ograničenom najvećom brzinom dcap,high izračuna vaju se primjenom sljedeće jednadžbe za oba ciklusa:
dhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, za i = 1 023 do 1 477
vmax,high je najveća brzina vozila faze visoke brzine navedene u tablici A1/5 za ciklus za razred 2, u tablici A1/10 
za ciklus za razred 3a i u tablici A1/11 za ciklus za razred 3b
9.2.1.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Prijeđene udaljenosti faze ekstra visoke brzine osnovnog ciklusa dbase,exhigh i međuciklusa s ograničenom 
najvećom brzinom dcap,exhigh izračuna vaju se primjenom sljedeće jednadžbe na fazu ekstr a visoke brzine oba 
ciklusa:
dexhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, za i = 1 478 do 1 800
9.2.2. Određivanje vremena koje treba dodati međuciklusu s ograničenom najvećom brzinom radi kompen zacije za 
razlike u prijeđenoj udaljenosti
Kako bi se kompen ziralo za razliku u prijeđenoj udaljenosti između osnovnog ciklusa i međuciklusa s 
ograničenom najv ećom brzinom, odgovara juća razdoblja u kojima je vi = vcap dodaju se međuciklusu s 
ograničenom najvećom brzinom kako je opisano u stav cima od 9.2.2.1. do 9.2.2.3. ovog Priloga.
9.2.2.1. Dodatno vrijeme za fazu srednje brzine
Ako je vcap < vmax,medium , fazi srednje brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom dodaje se dodatno 
vrijeme koje se izračunava sljedećom jednadžbom:
Δtmedium =ðdbase,medium  – d cap,medium Þ
Vcap×3:6
Broj vremenskih uzoraka nadd,medium u kojima je vi = vcap koji se dodaju fazi srednje brzine međuciklusa s 
ograničenom najvećom brzinom je jednak Δtmedium zaokr uženom na najbliži cijeli broj u skladu sa 
stavkom 6.1.8. ovog Praviln ika.
9.2.2.2. Dodatno vrijeme za fazu visoke brzine
Ako je vcap < vmax,high, fazama visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom doda je se dodatno 
vrijeme koje se izračunava sljedećom jednadžbom:
Δthigh =ðdbase,high  – d cap,high Þ
Vcap×3:6
Broj vremenskih uzoraka nadd,high u kojima je vi = vcap koji se doda ju fazi visok e brzine međuciklusa s 
ograničenom najvećom brzinom je jednak Δthigh zaokr uženom na najbliži cijeli broj u skladu sa stavkom 6.1.8. 
ovog Pravi lnika.
9.2.2.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Fazi ekstra visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom dodaje se dodatno vrijem e koje se 
izračuna va sljedećom jednadžbom:
Δtexhigh =ðdbase,exhigh  – d cap,exhigh Þ
Vcap×3:6
Broj vremenskih uzoraka nadd,exhigh u kojima je vi = vcap koji se dodaju fazi ekstra visoke brzine međuciklusa s 
ograničenom najvećom brzinom je jednak Δtexhigh zaokr uženom na najbli ži cijeli broj u skladu sa 
stavkom 6.1.8. ovog Praviln ika.
9.2.3. Sasta v konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom
9.2.3.1. Ispitni ciklus za razred 1HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/229  
Prvi dio konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila međuciklusa s 
ograničenom najv ećom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine u kojem je v = vcap. Vrijeme tog uzorka 
je tmedium .
Nak on toga se dodaju uzorci nadd,medium za koje vrijedi vi = vcap tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (tmedium + nadd, 
medium ).
Nak on toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom, koji je 
jednak istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijem e zadnjeg uzorka (1 022 + nadd,medium ).
9.2.3.2. Ciklusi za razred 2 i razred 3
9.2.3.2.1. vcap < vmax,medium
Prvi dio konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila međuciklusa s 
ograničenom najv ećom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine u kojem je v = vcap. Vrijeme tog uzorka 
je tmedium .
Nak on toga se dodaju uzorci nadd,medium za koje vrijedi vi = vcap tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (tmedium + nadd, 
medium ).
Nak on toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom, koji je 
jednak istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijem e zadnjeg uzorka (1 022 + nadd,medium ).
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom do 
zadnjeg uzorka u fazi visoke brzine u kojem je v = vcap. Vrijem e tog uzorka u međuciklusu s ograničenom 
najvećom brzinom je thigh tako da je vrijeme tog uzorka u konačnom ciklusu s ograničenom najvećom brzinom 
(thigh + nadd,medium ).
Nak on toga se dodaju uzorci nadd,high u kojima je vi = vcap tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (thigh + nadd,medium + 
nadd,high ).
Nak on toga se doda je preostali dio faze visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom, koji je 
jednak istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijem e zadnjeg uzorka (1 477 + nadd,medium + nadd,high ).
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra visoke brzine međuciklusa s ograničenom najv ećom brzinom 
do zadnjeg uzorka u fazi ekstra visoke brzine u kojem je v = vcap. Vrijeme tog uzorka u međuciklusu s 
ograničenom najvećom brzinom je texhigh tako da je vrijeme tog uzorka u konačnom ciklusu s ograničenom 
najvećom brzinom (texhigh + nadd,medium + nadd,high ).
Nak on toga se doda ju uzorci nadd,exhigh u kojima je vi = vcap tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (texhigh + nadd,medium 
+ nadd,high + nadd,exhigh ).
Nak on toga se dodaje preostali dio faze ekstra visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom, koji 
je jednak istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijem e zadnjeg uzorka (1 800 + nadd,medium + nadd,high + nadd, 
exhigh ).
Duljina konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom je jednaka duljini osnovnog ciklusa osim razlika 
zbog zaokr uživanja nadd,medium , nadd,high i nadd,exhigh u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.
9.2.3.2.2. vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
Prvi dio konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila međuciklusa s 
ograničenom najv ećom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi visoke brzine u kojem je v = vcap. Vrijeme tog uzorka 
je thigh.
Nak on toga se doda ju uzorci nadd,high za koje vrijedi vi = vcap tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (thigh + nadd,high ).
Nak on toga se doda je preostali dio faze visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom, koji je 
jednak istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijem e zadnjeg uzorka (1 477 + nadd,high ).HR Službeni list Europske unij e L 423/230 26.11.2021.  
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra visoke brzine međuciklusa s ograničenom najv ećom brzinom 
do zadnjeg uzorka u fazi ekstra visoke brzine u kojem je v = vcap. Vrijeme tog uzorka u međuciklusu s 
ograničenom najvećom brzinom je texhigh tako da je vrijeme tog uzorka u konačnom ciklusu s ograničenom 
najvećom brzinom (texhigh + nadd,high ).
Nak on toga se dodaju uzorci nadd,exhigh u kojima je vi = vcap tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (texhigh + nadd,high + 
nadd,exhigh ).
Nak on toga se dodaje preostali dio faze ekstra visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom, koji 
je jednak istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1 800 + nadd,high + nadd,exhigh ).
Duljina konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom je jednaka duljini osnovnog ciklusa osim razlika 
zbog zaokr uživanja nadd,high i nadd,exhigh u skladu sa stavkom 6.1.8. ovog Praviln ika.
9.2.3.2.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
Prvi dio konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila međuciklusa s 
ograničenom najvećom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi ekstra visoke brzine u kojem je v = vcap. Vrijeme tog 
uzorka je texhigh .
Nak on toga se dodaju uzorci nadd,exhigh za koje vrijedi vi = vcap tako da je vrijem e zadnjeg uzorka (texhigh + nadd, 
exhigh ).
Nak on toga se dodaje preostali dio faze ekstra visoke brzine međuciklusa s ograničenom najvećom brzinom, koji 
je jednak istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1 800 + nadd,exhigh ).
Duljina konačnog ciklusa s ograničenom najvećom brzinom je jednaka duljini osnovnog ciklusa osim razlika 
zbog zaokr uživanja nadd,exhigh u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.
10. DODJEL A CIKLUS A VOZILIMA
10.1. Vozilo određenog razreda ispituje se ciklusom tog razreda, dakle vozila razreda 1 ciklusom za razred 1, vozila za 
razred 2 ciklusom za razred 2, vozila razreda 3a ciklusom za razred 3a i vozila razreda 3b ciklusom za razred 
3b. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela vozilo se može ispitati ciklusom za brojčano viši 
razred, na primjer vozilo razreda 2 može se ispitati ciklusom za razred 3. U tom se slučaj u mora ju pošto vati 
razlike između razreda 3a i 3b i ciklus se može prilagoditi sniža vanjem brzine u skladu sa stav cima od 8. do 
8.4. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/231  
PRILOG B2. 
Odabir stupnja prijenosa i određivanje točaka promjene stupnja prijenosa za vozila s ručnim 
mjenjačem 
1. OPĆI PRISTUP
1.1. Postupci mijenjanja stupnjeva prijeno sa opisani u ovom Prilogu primjenjuju se na vozila s ručnim mjenjačima.
1.2. Propisani stupnjevi prijeno sa i točke promjene stupnja prijenosa temelje se na ravn oteži između snag e potrebne za 
prevlada vanje otpora vožnji i ubrzanju te snage koju motor daje u svim mogućim stupnjevima prijeno sa u određenoj 
fazi ciklusa.
1.3. Izračun za određivanje stupnjeva prijenosa kojima se treba voziti teme lji se na brzinama vrtnje motora i krivuljama 
snage pod punim opterećenjem u odnosu na brzinu vrtnje motora.
1.4. Za vozila opremljena mjenjačem s redukt orom samo se raspon konstr uiran za uobiča jenu cesto vnu vožnju uzima u 
obzir za određivanje korištenja stupnja prijenosa.
1.5. Odredbe za rad spojk e ne primjenjuju se ako spojka radi automatski bez potrebe da vozač pritisne i otpusti spojku.
1.6. Ova j se Prilog ne primjenjuje na vozila ispitana u skladu s Prilogom B8.
2. POTREBNI POD ACI I PREDIZRAČUNI
Kako bi se odredili stupnjevi prijeno sa za vožnju ciklusa na dinamometr u s valjcima, potrebni su podaci i izračuni 
navedeni u nastavk u.
(a) Prated, najveća nazivna snag a motora prema proizv ođačevim podacima, u kW;
(b) nrated, nazivni broj okreta ja motora prema proizv ođačevim podacima na kojem motor postiže najveću snagu, u 
min-1;
(c) nidle, brzina motora u praznom hodu, u min–1;
nidle se mjer i tijek om razdoblja od najmanj e 1 minut e s frekvencijom uzork ovanja od najmanj e 1 Hz s upaljenim i 
zagr ijanim motor om, mjenjačem u praznom hodu te uključenom spojk om. Uvjeti za temperatur u, perifern e i 
pomoćne uređaj e itd. isti su kao što je opisano u Prilogu B6. za ispitivanje tipa 1.
Vrijednost koju treba upotrebljavati u ovom Prilogu je aritmetički prosjek tijek om mjer nog razdoblja zaokr užen 
na najbli žih 10 min–1 u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika;
(d) ng, broj stupnjeva prijeno sa za vožnj u napr ijed;
Stupnjevi prijenosa za vožnj u napr ijed u rasponu prijenosa konstr uiranom za uobičajenu vožnju na cesti 
označeni su prema silaznom poretku omjera brzine motor a u min-1 i brzine vozila u km/h. Prvi stupanj prijeno sa 
je stupanj s najv išim omjerom, ng je stupanj prijenosa s najnižim omjerom. ng određuje broj stupnjeva prijeno sa 
za vožnju napr ijed.
(e) (n/v) i, omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila v za svaki stupanj prijenosa i, za i = 1 do ng, 
min-1/(km/h). Omjer (n/v) i izračuna va se prema jednadžbama u stavku 8. Priloga B7;
(f) f0, f1, f2, koefic ijenti cestovnog otpora odabrani za ispitivanje, N, N/(km/h) i N/(km/h)2;
(g) nmax
nmax1 = n95_high , najveća brzina motor a na kojoj se postiže 95 % nazivne snage, min–1;HR Službeni list Europske unij e L 423/232 26.11.2021.  
Ako se n95_high ne može odrediti jer je brzina motora ograničena na nižu vrijednost nlim za sve stupnjeve prijenosa, 
a odgo varaj uća snaga na potpunom opterećenju je veća od 95 % nazivne snage, n95_high se postavlja na nlim.
nmax2 = (n/v)( ng vmax) × vmax,cy cle
nmax3 = (n/v)( ng vmax) × vmax,vehicle
pri čemu je
vmax,cycle najv eća brzina dijagrama brzine vozila u skladu s Prilogom B1., u km/h
vmax,vehicle najv eća brzina vozila u skladu sa stavk om 2. podsta vkom (i) ovog Priloga, u km/h
(n/v)(ng vmax)omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila v za stupanj prijenosa ng vmax, u min-1/ 
km/h
ng vmax je definiran u stavku 2. podsta vku (i) ovog Priloga
nmax najv eći nmax1, nmax2 i nmax3, u min–1
(h) Pwot(n), krivulja snage pod punim opterećenjem u rasponu brzine motora;
Krivulja snage mora se sastojati od dovoljnog broja skupov a podataka (n, Pwot) da se izračun privremenih točaka 
između uzast opnih skupov a podataka može dobiti linear nom interpolacijom. Odstupanje linear ne interpolaci je 
od krivulje snage pod punim opterećenjem u skladu s Pravilnik om UN-a br. 85 ne smije biti veće od 2 %. Prvi 
skup podataka je na nmin_dr ive_set (vidjeti podstavak (k) podpodstav ak (3)) ili manjoj brzini. Posljednji skup 
podataka je na nmax ili višoj brzini vrtnje motora. Skupovi podataka ne moraju biti ravnomjer no razmaknuti, ali 
svi se mora ju navesti u izvješću.
Skupovi podataka i vrijednosti Prated i nrated izvode se iz krivulje snage koju je dao proizv ođač.
Snaga pod punim opterećenjem na brzinama vrtnje motora koje nisu obuhvaćene Pravi lnikom UN-a br. 85 
određuje se u skladu s metodom opisanom u Pravilniku UN-a br. 85.
(i) Određivanje ng vmax i vmax
ng vmax, stupanj prijenosa u kojem se postiže najv eća brzina vozila, određuje se kako slijedi u nastav ku.
Ako je vmax(ng) ≥ vmax(ng-1) i vmax(ng-1) ≥ vmax(ng-2), onda vrijedi:
ng vmax = ng i vmax = vmax(ng).
Ako je vmax(ng) < vmax(ng-1) i vmax(ng-1) ≥ vmax(ng-2), onda vrijedi:
ng vmax = ng–1 i vmax = vmax(ng–1),
u protivnom ng vmax = ng-2 i vmax = vmax(ng-2)
pri čemu je
vmax(ng) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga za cesto vni otpor jednaka raspoloživ oj snazi Pwot u stupnju 
prijeno sa ng (vidjeti sliku A2/1a)
vmax(ng–1) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga za cesto vni otpor jednaka raspoloživ oj snazi Pwot u 
sljedećem nižem stupnju prijenosa (ng-1) (vidjeti sliku A2/1b)
vmax(ng-2) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga za cesto vni otpor jednaka raspoloživ oj snazi Pwot u stupnju 
prijeno sa ng-2
Za određivanje vmax i ng vmax upotrebljava ju se vrijednosti brzine vozila zaokr užene na jedno decimalno mjesto u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.
Potrebna snaga cesto vnog otpora, kW, izračunava se sljedećom jednadžbom:
Prequired ¼ðf0×vÞþðf 1×v2Þþðf 2×v3Þ
3600HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/233  
pri čemu je
v prethodno specificirana brzina vozila, u km/h
Raspoloživa snaga na brzini vmax u stupnju prijenosa ng, ng-1 ili ng-2 određuje se iz krivulje snage pod punim 
opterećenjem, Pwot(n), sljedećim jednadžbama:
nng = (n/v) ng × vmax(ng)
nng–1 = (n/v) ng–1 × vmax(ng–1);
nng–2 = (n/v) ng–2 × vmax(ng–2)
i smanjenjem vrijednosti snag e krivulje snage pod punim opterećenjem za 10 %.
Opisana metoda prošir uje se prema potrebi na još niže stupnjeve prijeno sa, tj. ng-3, ng-4. itd.
Ako je, radi ograničenja najveće brzine vozila, najveća brzina motora ograničena na nlim koja je manja od brzine 
motora koja odgo vara sjecištu krivulje snage za cesto vni otpor i krivulje raspoložive snag e, onda vrijedi:
ng vmax = ng i vmax = nlim / (n/v)(ng)
Slika A2/1 a
Primjer u kojem je ng vmax najviši stupanj prijenosa
HR Službeni list Europske unij e L 423/234 26.11.2021.  
Slika A2/1b
Primjer u kojem je ng vmax drugi najviši stupa nj prijenosa
(j) Isključivanje ultrasporog stupnja prijenosa
Prvi stupanj prijenosa može se isključiti na zahtjev proizvođ ača ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(1) porodica vozila je homologirana za vuču prikolice;
(2) (n/v) 1 × (vmax / n95_high ) > 6,74;
(3) (n/v) 2 × (vmax / n95_high ) > 3,85;
(4) vozilo mase mt, kako je definirana u sljedećoj jednadžbi, mora moći krenuti iz stanja mirovanja u roku od 
4 sekunde na uzbrdici od najmanje 12 % u pet navrata u razdoblju od 5 minuta.
mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
(faktor 0,28 iz gornje jednadžbe upotrebljava se za vozila kate gorije 2 s bruto masom do 3,5 tone , a u slučaju 
vozila kategor ije 1 zamjenjuje se faktorom 0,15),
pri čemu je
vmax najv eća brzina vozila kako je određeno u stavku 2. podsta vku (i) ovog Priloga. Za uvjet e pod (2) 
i (3) upotrebljava se samo vrijednost vmax dobivena iz sjecišta krivulje snage za cesto vni otpor i 
krivulje raspoložive snage za relevantni stupanj prijenosa. Ne smije se upotr ijebiti vrijednost 
vmax dobivena iz ograničenja brzine motora zbog kojeg te krivulje nemaj u sjecišta.
(n/v)(ng vmax)omjer dobiven dijeljenjem brzine motor a n s brzinom vozila v za stupanj prijenosa ng vmax, u 
min-1/(km/h)
mr0 masa u voznom stanju, u kg
MC najv eća tehnički dopušte na masa skupa vozila (vidjeti stavak 3.2.27. ovog Pravilnika), u kg
U tom se slučaju prvi stupanj prijeno sa ne koristi u vožnji ciklusa na dinamometr u s valjcima, a stupnjevi 
prijeno sa ponovn o se numer iraju počevši od drugog stupnja prijenosa koji se smatra prvim stupnjem.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/235  
(k) Defi nicija nmin_dr ive
nmin_dr ive je minimalna brzina motor a kad se vozilo kreće, u min-1;
1.Za ngear = 1: nmin_dr ive = nidle.
2.Za ngear = 2:
i. za prijelaze iz 1. u 2. stupanj prijenosa:
nmin_dr ive = 1,15 ×n idle;
ii. za uspora vanja do zaustavlja nja:
nmin_dr ive = nidle;
iii. za sve druge uvjet e vožnje:
nmin_dr ive = 0,9 × nidle.
3.Za ngear > 2 nmin_dr ive određuje se pomoću:
nmin_dr ive = nidle + 0,125 × (nrated – nidle).
Ta se vrijednost označava s nmin_dr ive_set .
nmin_dr ive_set se zaokr užuje na najbli ži cijeli broj u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Na proizv ođačev zahtjev vrijednosti više od nmin_dr ive_set mogu se upotreblja vati za ngear > 2. U tom slučaju 
proizvođ ač može navesti jednu vrijednost za faze ubrza vanja/stalne brzine (nmin_dr ive_up ), a drukči ju vrijednost za 
faze uspora vanja (nmin_dr ive_down ).
Uzorci s vrijednostima ubrzanja ≥ –0,1389 m/s2 pripadaju u faze ubrza vanja/stalne brzine. Specifi kaci ja ove faze 
upotrebljava se samo za određivanja početnog stupnja prijenosa u skladu sa stavk om 3.5. ovog Priloga te se ne 
primjenjuje na zahtjeve iz stavka 4. ovog Priloga.
Uz to, proizvođač može za početno razdoblje (tstar t_phase ) odrediti više vrijednosti (nmin_dr ive_star t i/ili nmin_dr ive_up_star t) 
za nmin_dr ive i/ili nmin_dr ive_up za ngear > 2 od gore određenih.
Trajanje početnog razdoblja određuje proizv ođač, ali ono ne smije biti dulje od faze niske brzine ciklusa i mora 
završiti u fazi zaustavljanja tako da u kratk oj vožnj i nema promjene nmin_dr ive.
Sve pojedinačno odabrane vrijednosti nmin_dr ive ne smiju biti niže od nmin_dr ive_set , ali ne smiju biti veće od (2 × 
nmin_dr ive_set ).
Sve pojedinačno odabrane vrijednosti nmin_dr ive i tstar t_phase mora ju se zabilježiti.
Samo se nmin_dr ive_set smije upotrebljavati kao donja granična vrijednost za krivulju snage pod punim opterećenjem 
u skladu sa stavk om 2. podsta vkom (h).
(l) TM, ispitna masa vozila, u kg.
3. IZRAČUNI POTREBNE SNA GE, BRZINE VRTNJE MOTORA, RASPOLOŽIVE SNA GE I MOGUĆEG STUPNJA PRIJENOSA
3.1. Izračun potrebne snage
Za svaku sekundu j dijagrama ciklusa snaga potrebna za svladavanje otpora vožnji i snaga potrebna za ubrzavanje 
izračuna va se sljedećom jednadžbom:
Prequired,j ¼ðf0×vjÞþðf 1×v2
jÞþðf 2×v3
jÞ
3600 !
þðkr×a j×vj×TMÞ
3600HR Službeni list Europske unij e L 423/236 26.11.2021.  
pri čemu je
Prequired,j potrebna snaga u sekundi j, kW
aj ubrzanje vozila u sekundi j, m/s2, koje se izračunava kako slijedi:
aj¼ðvjþ1 – vjÞ
3:6×ðtjþ1 – tjÞ
j = tstar t do tend – 1
tstar t vrijeme početka primjenjivo g ispitnog ciklusa (vidjeti stavak 3. Priloga B1. ovom Pravi lniku), s
tend vrijeme završetka primjenjivog ispitnog ciklusa (vidjeti stavak 3. Priloga B1. ovom Pravilniku), s
Vrijednost ubrzanja u sekundi tend (sekunda 1 611 za ciklus razreda 1 i sekunda 1 800 za cikluse razreda 2 i 3) može 
biti zadana na 0 da ne bude praznih rubrika.
kr faktor koji uzima u obzir inercij ski otpor pogonsk og sklopa tijek om ubrza vanja, zadan na 1,03
3.2. Određivanje brzina motora
Za svaku vj<1:0 km/h smatra se da vozilo miruje, a brzina motor a postavlja se na nidle. Ručica mjenjača mora biti u 
praznom hodu s pritisnutom spojk om osim jednu sekundu prije početka ubrza vanja iz mirov anja kad se odabire prvi 
stupanj prijeno sa s otpuštenom spojk om.
Za svaku vj≥1:0 km/h dijagrama ciklusa i svaki stupanj prijenosa i, pri čemu je i¼1do ng, brzina motora ni,j 
izračuna va se sljedećom jednadžbom:
ni,j¼ðn=vÞi×vj
Izračun se izvodi s decimalnim brojevima, pri čemu se rezultati ne zaokr užuju.
3.3. Odabir mogućih stupnjeva prijeno sa u odnosu na brzinu motora
Sljedeći stupnjevi prijeno sa mogu se odabrati za vožnju prema dijagramu brzine na vj:
(a) svi stupnjevi prijeno sa i < ng vmax ako je nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax1;
(b) svi stupnjevi prijeno sa i < ng vmax ako je nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax2;
(c) 1. stupanj prijenosa ako je n1,j < nmin_dr ive.
Ako je aj < 0 i ni,j ≤ nidle, ni,j postavl ja se na nidle, a spojka je otpušt ena.
Ako je aj ≥ 0 i ni,j < max(1,15 × nidle , minimalna brzina motora krivulje Pwot(n), ni,j postavlja se na najviše 1,15 × nidle ili 
(n/v) i x vj, a spojka na „neodređeno”.
„Neodređeno” obuhvaća svaki položa j spojke između pritisnuto g i otpuštenog, ovisno o konstr ukciji pojedinačnog 
motora i prijenosa. U tom slučaju stvar na brzina motora može odstupati od izračunane.
Kad je riječ o definiciji nmin_dr ive iz stavka 2. podstavka (k), prethodni zahtjevi od (a) do (c) mogu se izraziti na sljedeći 
način za faze uspora vanja.
Tijekom faze usporavanja koriste se stupnjevi prijenosa ngear > 2 sve dok brzina vrtnje motora ne padne ispod 
nmin_dr ive.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/237  
U fazi usporavanja mora se upotrebljavati drugi stupanj prijeno sa unutar kratk og odsječka ciklusa (ne na kraju tog 
odsječka) sve dok brzina motor a ne padne ispod (0,9×n idle).
Ako brzina motora padne ispod nidle, spojka se otpušta.
Ako je faza uspora vanja zadnji dio kratke vožnj e prije faze zausta vljanja, koristi se drugi stupanj prijenosa dok brzina 
motora ne padne ispod nidle. Ova j se zahtjev primjenjuje na cijelu fazu usporavan ja koja završava s motorom u stanju 
mirov anja.
Faza usporavan ja razdoblje je dulje od 2 sekunde s brzinom vozila ≥ 1,0 km/h i strogo jednoličnim smanjivanjem 
brzine vozila (vidjeti stavak 4. ovog Priloga).
3.4. Izračun raspoložive snag e
Za svaku vrijednost brzine nk s krivulje snage pod punim opterećenjem, kako je definirana u stavku 2. podsta vku (h) 
ovog Priloga raspoloživa snaga Pavailable_k izračuna va se sljedećom jednadžbom:
Pavailable k¼Pwot�
nkÞ×�
1 – ðSM þASMÞ�
pri čemu je
Pwot snaga dostupna na ni,j u uvjetima punog opterećenja iz krivulje snage pod punim opterećenjem
SM sigur nosna margina kojom se uzima u obzir razlika između krivulje snage pod punim 
opterećenjem u stanju mirov anja i raspoložive snage tijekom prijelazni h stanja; SM je 
postavl jen na 10 post o
ASM dodatna sigur nosna margina za snagu koja se može primij eniti na zahtjev proizvođ ača
Proizvođ ač je na zahtjev dužan dosta viti vrijednosti ASM-a (kao postotn o smanjenje snage wot) i skupov e podataka za 
Pwot(n) kako je prikazano u primjer u u tablici A2/1. Između uzastopnih podatk ovnih točaka primjenjuje se linear na 
interpolacija. ASM je ograničen na 50 %.
Za primjenu ASM-a potrebno je odobrenje nadležnog tijela.
Tablica A2/1
n PwotSM
%ASM
%Pavailable
min-1kW kW
700 6,3 10,0 20,0 4,4
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8HR Službeni list Europske unij e L 423/238 26.11.2021.  
Za svaki stupanj prijeno sa i i svaku vrijednost brzine vozila na dijagramu ciklusa vj (j kako je utvrđen u stavku 3.1. 
ovog Priloga) i svaku vrijednost brzine motora ni,j ≥ nmin krivulje snage pod punim opterećenjem raspoloživa snaga 
izračuna va se linear nom interpolacijom iz susjednih nk, Pavailable_k krivulje snage pod punim optereć enjem.
3.5. Određivanje mogućih stupnjeva prijenosa za upotrebu
Mogući stupnjevi prijenosa za upotrebu određuju se na teme lju sljedećih uvjeta:
(a) ispunjeni su uvjeti iz stavka 3.3. ovog Priloga; i
(b) za ngear > 2 ako je Pavailable i,j≥Prequired,j :.
Početni stupanj prijeno sa koji se treba koristiti za svaku sekundu j dijagrama ciklusa mora biti najv iši konačni mogući 
stupanj prijeno sa, imax. Pri pokretanju iz mirov anja upotreblja va se samo prvi stupanj prijeno sa.
Najniži mogući stupanj prijeno sa je imin.
4. DOD ATNI ZAHT JEVI ZA KOREK CIJE I/ILI PRIL AGODBE UPOTREBE STUPNJEV A PRIJENOSA
Početni izbor stupnja prijenosa provj erava se i prilagođava kako bi se izbjeg le prečeste promjene stupnja prijeno sa te 
postig la dobra vozna svojstva i praktičnost.
Faza ubrzavanja je razdoblje dulje od 2 sekunde s brzinom vozila ≥ 1,0 km/h i strogo jednoličnim povećanjem brzine 
vozila. Faza usporavan ja je razdoblje dulje od 2 sekunde s brzinom vozila ≥ 1,0 km/h i strogo jednoličnim 
smanjenjem brzine vozila. Faza stalne brzine je razdoblje dulje od 2 sekunde s brzinom vozila ≥ 1.0 km/h.
Kraj faze ubrzavanja/uspora vanja određuje se na temelju posljednjeg vremensk og uzorka u kojem je brzina vozila 
viša/niža od brzine vozila u prethodnom vremensk om uzorku. U tom kontekstu kraj faze usporavanja može biti 
početak faze ubrza vanja. U tom slučaj u zahtjevi za faze ubrza vanja imaju prednost u odnosu na zahtjeve za faze 
usporavan ja.
Korekcij e i/ili prilagodbe prov ode se u skladu sa sljedećim zahtjevima:
Prije primjene stavka 4. podsta vaka od (b) do (f) ovog Priloga provj ere prilagodbi iz stavka 4. podsta vka (a) ovog 
Priloga dvaput se primjenjuju na cijeli dijagram ciklusa.
(a) Ako je stupanj prijeno sa (n+1) viši za jedan korak potreban na samo 1 sekundu, a stupnjevi prijenosa prije i 
poslije su isti (n) ili je jedan od njih za jedan korak niži (n–1), stupanj (n+1) korigira se u stupanj prijenosa n.
Primjer i:
sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, –1 zamjenjuje se s:
1, –1, –1;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, –2 zamjenjuje se s:
1, –1, –2;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –2, i, –1 zamjenjuje se s:
2, –1, –1.
Ako se tijek om faza ubrza vanja ili stalne brzine ili tijekom prelaska s faze stalne brzine na fazu ubrza vanja ili s faze 
ubrzavanja na fazu stalne brzine, pri čemu se u tim fazama stupanj prijeno sa prebacuje samo u viši stupanj, 
stupanj prijeno sa koristi samo jednu sekundu, stupanj prijeno sa u sljedećoj sekundi zamjenjuje se s prethodnim 
stupnjem prijeno sa tako da se taj stupanj prijenosa koristi najmanje dvije sekunde.
Primjer i:
sekvencija stupnjeva prijeno sa 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 zamjenjuje se s:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3;
sekvencija stupnjeva prijeno sa 1, 2, 3, 4, 5, 5, 6, 6, 6, 6, 6 zamjenjuje se s:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 4, 4, 5, 5, 6.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/239  
Taj zahtjev se ne primjenjuje na promjene stupnja prijenosa u nižu brzinu tijek om faze ubrzavanja ili ako se 
neposredno nakon takve promjene stupnja prijenosa u nižu brzinu stupanj prijenosa koristi samo jednu sekundu 
ili ako se promjena stupnja prijenosa u nižu brzinu dogodi na samom početku faze ubrzavanja. U tim slučajevima 
promjene stupnja prijeno sa u nižu brzinu prvo se prilagođava ju u skladu s Prilogom 4. podsta vkom (b) ovog 
Priloga.
Primjer :
Sekvencija stupnjeva prijenosa 4, 4, 3, 4, 5, 5, 5 u kojoj prvi drugi stupanj prijeno sa ili treći drugi stupanj 
prijenosa određuje početak face ubrzavanja i u kojoj se stavak 4. podstavak (b) ne primjenjuje u ostatku faze 
ubrzavanja zamjenjuje se s:
4, 4, 4, 4, 5, 5, 5.
Međutim, ako je stupanj prijeno sa na početku faze ubrzavanja za jedan korak niži od stupnja prijeno sa u 
prethodnoj sekundi i ako su stupnjevi prijenosa u sljedećih najv iše pet sekundi jednaki stupnju prijeno sa iz 
prethodne sekunde, ali nakon njih slijedi prebacivanje u niži stupanj prijenosa pa bi ih primjena stavka 4. 
podstavka (c) zamijenila s istim stupnjem kao na početku faze ubrzavanja, umjesto toga primjenjuje se stavak 4. 
podstavak (c).
Primjer :
Za dijagram brzine
19,6 18,3 18,0 18,3 18,5 17,9 15,0 km/h
s početnom sekvencijom stupnjeva prijeno sa
3 3 2 3 3 2 2,
stupnjevi prijeno sa u četvr toj i petoj sekundi zamjenjuju se s za jedan korak nižim stupnjem prijenosa (što bi se 
postig lo primjenom stavka 4. podsta vka (c)) umjesto prilagođavanja stupnja prijeno sa na početku faze 
ubrzavanja (sekunda 3) tako da se korekcij om dobiva sljedeća sekvencija stupnjeva prijenosa:
3 3 2 2 2 2 2.
Uz to, ako je stupanj prijenosa u prvoj sekundi faze ubrza vanja isti kao stupanj prijenosa u prethodnoj sekundi i 
ako je stupanj prijenosa u sljedećim sekundama za jedan korak viši, stupanj prijeno sa u drugoj sekundi faze 
ubrzavanja zamjenjuje se sa stupnjem prijenosa iz prve sekunde faze ubrzavanja.
Primjer :
Za dijagram brzine
30,9 25,5 21,4 20,2 22,9 26,6 30,2 km/h
s početnom sekvencijom stupnjeva prijeno sa
3 3 2 2 3 3 3,
stupanj prijeno sa u petoj sekundi (2. sekunda faze ubrza vanja) zamjenjuje se s za jedan korak nižim stupnjem 
prijenosa kako bi se stupanj prijenosa koristio u fazi ubrzanja tijek om najmanje dvije sekunde pa se korekcijom 
dobiva sljedeća sekvencija stupnjeva prijeno sa:
3 3 2 2 2 3 3.
Tijek om prebacivanja u viši stupanj prijeno sa u fazama ubrza vanja ne smiju se preskakati stupnjevi prijenosa.
Dopušteno je prebacivanje u za dva koraka viši stupanj prijeno sa na prelasku iz faze ubrzavanja u fazu stalne 
brzine ako faza stalne brzine traje dulje od 5 sekundi.HR Službeni list Europske unij e L 423/240 26.11.2021.  
(b) Ako je na početku faze ubrza vanja ili u fazi ubrzavanja potrebna promjena stupnja prijenosa u niži stupanj, bilježi 
se stupanj koji je potreban u toj promjeni (iDS). Početna točka korekcij e definira se kao zadnja prethodna sekunda 
u kojoj je utvrđen iDS ili kao početna točka faze ubrzavanja ako su svi prethodni vremenski uzorci imali stupnjeve 
prijenosa > iDS. Najviši stupanj prijenosa vremenskih uzoraka prije promjene stupnja prijeno sa u niži stupanj 
određuje referentni stupanj prijeno sa iref za promjenu stupnja prijenosa u niži stupanj. Promjena stupnja 
prijenosa u niži stupanj ako je iDS = iref – 1 naziva se promjena stupnja prijeno sa u za jedan korak niži stupanj, 
promjena stupnja prijenosa u niži stupanj ako je iDS = iref – 2 naziva se promjena stupnja prijeno sa u za dva 
koraka niži stupanj i promjena stupnja prijeno sa u niži stupanj ako je iDS = iref – 3 naziva se promjena stupnja 
prijenosa u za tri koraka niži stupanj. Zatim se radi provj era opisana u nastavk u.
i. Promjene stupnja prijenosa u za jedan korak niži stupanj
Počevši od početne točke korekcij skog postupka do kraja faze ubrzavanja pronalazi se zadnja poja va 
10-sekundnog prozora koji sadržava iDS tijek om najmanje 2 uzastopne sekunde ili najmanje 2 pojedinačne 
sekunde. Posljednje korištenje iDS u tom prozor u definira završnu točku korekcijsk og postupka. Između 
početka i kraja razdoblja korekcije svi se zahtjevi za stupnjeve prijenosa više od iDS korigiraj u na zahtijevani 
iDS.
Od kraja razdoblja korekcije (u slučaju 10-sekundnog prozora koji sadržav a iDS tijek om najmanje 2 uzastopne 
sekunde ili najmanje 2 pojedinačne sekunde) ili od početne točk e korekcij skog postupka (u slučaj u da svi 
10-sekundni prozor i sadrža vaju iDS tijekom samo jedne sekunde ili da u nekim 10-sekundnim prozor ima iDS 
uopće nije prisutan) do kraja faze ubrzavanja uklanja ju se sve promjene stupnja prijenosa u niži stupanj s 
trajanjem od samo jedne sekunde.
ii. Promjene stupnja prijenosa u za dva ili tri koraka niži stupanj
Počevši od početne točke korekci jskog postupka do kraja faze ubrza vanja pronalazi se zadnja pojava iDS. 
Od početne točk e korekcijsk og postupka svi zahtjevi za stupnjeve prijenosa koji nisu manji od iDS do 
zadnje pojave iDS korigiraju se na (iDS + 1).
iii. Promjene stupnja prijenosa u za jedan korak niži stupanj i promjene stupnja prijenosa u za dva i/ili tri koraka 
niži stupanj
Ako se tijekom faze ubrzavanja doga đaju promjene stupnja prijeno sa u za jedan korak niži stupanj i promjene 
stupnja prijeno sa u za dva i/ili tri koraka niži stupanj, promjene stupnja u za tri koraka niži stupanj se 
prilagođava ju prije promjena stupnja prijenosa u za jedan korak niži stupanj i promjena stupnja prijenosa u 
za dva koraka niži stupanj, a promjene stupnja prijenosa u za dva koraka niži stupanj prilagođava ju se prije 
promjena stupnja prijeno sa u za jedan korak niži stupanj. U takvim slučaje vima početna točka korekcij skog 
postupka za promjene stupnja prijenosa u za jedan korak niži stupanj i promjene stupnja prijenosa u za dva 
koraka niži stupanj je sekunda neposredno nakon kraja razdoblja korekcije za promjenu stupnja prijenosa u 
za tri koraka niži stupanj, a početna točka korekcij skog postupka za promjene stupnja prijenosa u za jedan 
korak niži stupanj je sekunda neposredno nakon kraja razdoblja korekcij e za promjenu stupnja prijenosa u 
za dva koraka niži stupanj. Ako se promjena stupnja prijenosa u za tri koraka niži stupanj događa nakon 
promjene stupnja prijenosa u za jedan korak niži stupanj ili promjene stupnja prijeno sa u za dva koraka niži 
stupanj, ta promjena ima prednost tijek om razdoblja prije promjene stupnja prijenosa u za tri koraka niži 
stupanj. Ako se promjena stupnja prijeno sa u za dva koraka niži stupanj događa nakon promjene stupnja 
prijenosa u za jedan korak niži stupanj, ta promjena ima prednost tijek om razdoblja prije promjene stupnja 
prijenosa u za dva koraka niži stupanj.
U tablicama od A2/2 do A2/6 prikazani su primjer i.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/241  
Tablica A2/2
Vrijeme j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
poče -
tak 
ubrza -
vanjaprom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS = 3prom -
jena u 
niži 
stu-
panj, iDS 
= 3kraj 
ubrza -
vanja
Početni 
stupanj 
prijenosa2 2 3 3 4 4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 3 4 4 4
poče -
tak 
prov-
jere 
korek -
cije
iref = 4
prvi 10-sekundni prozor koji se provjerava
zadnji 10-sekundni prozor koji se provjera va
zadnji 10-sekundni prozor koji dvaput sadržava iDS
kraj 
korek -
cije
Korekcij a 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3
Uklanjanje
Konačni 
stupanj 
prijeno sa2 2 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 4 4 4HR Službeni list Europske unij e L 423/242 26.11.2021.  
Tablica A2/3
Vrijeme j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
poče -
tak 
ubrza -
vanjaprom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS = 3prom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS = 3kraj 
ubrza -
vanja
Početni 
stupanj 
prijenosa2 2 3 3 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4
poče -
tak 
prov-
jere 
korek -
cije
iref = 4
prvi 10-sekundni prozor koji se provjerava
zadnji 10-sekundni prozor koji se provjera va
zadnji 10-sekundni prozor koji dvaput sadržav a iDS
kraj 
korek -
cije
Korekcij a 3 3
Uklanjanje 4
Konačni 
stupanj 
prijeno sa2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/243  
Tablica A2/4
Vrijeme j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
poče -
tak 
ubrza -
vanjaprom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS = 3prom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS = 3kraj 
ubrza -
vanja
Početni 
stupanj 
prijenosa4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4 4 5 5
poče -
tak 
prov-
jere 
korek -
cije
iref = 4
prvi 10-sekundni prozor koji se provjerava
zadnji 10-sekundni prozor koji se provjera va
nijedan 10-sekundni prozor ne sadržav a iDS dvaput
kraj 
korek -
cije
Korekcij a
Uklanjanje 4 4
Konačni 
stupanj 
prijeno sa4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5HR Službeni list Europske unij e L 423/244 26.11.2021.  
Tablica A2/5
Vrijeme j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18 j+19
poče -
tak 
ubrza -
vanjaprom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS1 = 5prom -
jena u 
za dva 
koraka 
niži 
stu-
panj, 
iDS1 = 4prom -
jena u 
za 
jedan 
korak 
niži 
stu-
panj, 
iDS2 = 5kraj 
ubrza -
vanja
Početni 
stupanj 
prijeno sa6 6 6 5 5 4 4 4 4 4 5 6 6 6 6 6 6 6 5 5
poče -
tak 
prov -
jere 
korek -
cije za 
iDS1poče -
tak 
prov -
jere 
korek -
cije za 
iDS2
iref = 6 iref = 6
zadnji 10-sekundni prozor koji sadržav a iDS1 najmanje dvaput zadnji 10-sekundni prozor koji sadržava iDS2 najmanj e dvaput
kraj 
korek -
cije za 
iDS1kraj 
korek -
cije za 
iDS2
Korekcij a 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5
Uklanjanje
Konačni 
stupanj 
prijeno sa4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/245  
Tablica A2/6
Vrijeme j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
poče -
tak 
ubrza -
vanjaprom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS1 = 3prom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS2 = 4prom -
jena u 
niži 
stu-
panj, 
iDS3 = 5kraj 
ubrza -
vanja
Početni 
stupanj 
prijenosa4 3 3 4 5 5 4 5 5 6 6 6 6 5 5 6 6 6 6
poče -
tak 
prov-
jere 
korek -
cije za 
iDS1poče -
tak 
prov-
jere 
korek -
cije za 
iDS2poče -
tak 
prov-
jere 
korek -
cije za 
iDS3
iref = 4 iref = 5 iref = 6
zadnji 10-sekundni prozor koji sadržav a iDS1 najmanje dvaput
zadnji 10-sekundni prozor koji sadržav a iDS2 najmanje dvaput
zadnji 10-sekundni prozor koji sadržava iDS3 najmanje dvaput
kraj 
korek -
cije za 
iDS1kraj 
korek -
cije za 
iDS2kraj 
korek -
cije za 
iDS3
Korekcij a 3 4 4 5 5 5 5
Uklanjanje
Konačni 
stupanj 
prijeno sa3 3 3 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 6 6HR Službeni list Europske unij e L 423/246 26.11.2021.  
Ta se korekcij a ne radi za 1. stupanj prijeno sa. Zahtjevi iz trećeg odlomka stavka 3.3. (ako aj ≥ 0…) ne primjenjuju 
se na korekcij e stupnjeva prijenosa opisane u ovom stavku za stupnjeve prijenosa > 2.
Prije primjene stavka 4. podsta vaka od (d) do (f) ovog Priloga provj ere prilagodbi iz stavka 4. podsta vka (c) ovog 
Priloga dvaput se primjenjuju na cijeli dijagram ciklusa.
(c) Ako se stupanj prijenosa i upotrebljava za vremensku sekvenciju od 1 do 5 sekunda i ako je stupanj prijeno sa prije 
te sekvenci je jedan korak niži, a stupanj prijenosa poslije te sekvencije jedan ili dva koraka niži nego unutar te 
sekvencije, ili ako je stupanj prijenosa prije te sekvencije dva koraka niži, a stupanje prijenosa poslije te sekvencije 
jedan korak niži nego unutar te sekvencije, stupanj prijeno sa te sekvenci je korigira se na najviše stupnjeve 
prijenosa prije i posli je te sekvencije.
Primjer i:
i. sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, –1 zamjenjuje se s:
1, –1, –1;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, –2 zamjenjuje se s:
1, –1, –2;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –2, i, –1 zamjenjuje se s:
2, –1, –1.
ii. sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, i, –1 zamjenjuje se s:
1, –1, –1, –1;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, i, –2 zamjenjuje se s:
i–1, –1, –1, –2;
sekvencija stupnjeva prijeno sa – 2, i, i –1 zamjenjuje se s:
2, –1, –1, –1.
iii. sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, i, i, – 1 zamjenjuje se s:
i–1, i–1, i–1, i–1, –1;
sekvencija stupnjeva prijeno sa i–1, i, i, i, –2 zamjenjuje se s:
1, –1, –1, –1, –2;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –2, i, i, i, –1 zamjenjuje se s:
2, –1, –1, –1, –1.
iv.sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, i, i, i, –1 zamjenjuje se s:
1, –1, –1, –1, –1, –1;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, i, i, i, –2 zamjenjuje se s:
1, –1, –1, –1, –1, –2;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –2, i, i, i, i, –1 zamjenjuje se s:
2, –1, –1, –1, –1, –1.
v.sekvencija stupnjeva prijeno sa –1, i, i, i, i, i, –1 zamjenjuje se s:
1, –1, –1, –1, –1, i–1, –1;
sekvencija stupnjeva prijeno sa i–1, i, i, i, i, i, –2 zamjenjuje se s:
1, –1, –1, –1, –1, –1, –2;
sekvencija stupnjeva prijeno sa –2, i, i, i, i, i –1 zamjenjuje se s:
2, –1, –1, –1, –1, –1, –1.
U svim slučajevima od i. do v. mora vrijediti i-1 ≥ imin.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/247  
(d) U fazi usporavanja ne smije biti promjena stupnja prijeno sa u viši stupanj.
(e) Ne smije biti promjena stupnja prijenosa u viši stupanj na prelasku iz faze ubrzavanja ili stalne brzine u fazu 
usporavanja ako je neki od stupnjeva prijenosa u prve dvije sekunde nakon faze uspora vanja niži od višeg 
stupnja u koji je stupanj prijenosa promije njen ili ako je taj stupanj stupanj prijeno sa 0.
Primjer :
Ako je vi ≤ vi+1 i vi+2 < vi+1, a stupanj prijenosa i = 4, stupanj prijenosa (i + 1 = 5) i stupanj prijenosa (i + 2 = 5), 
onda se stupanj prijenosa (i + 1) i stupanj prijeno sa (i + 2) postavl jaju na 4 ako je stupanj prijenosa za fazu nakon 
faze usporavan ja 4. ili niži. Stupanj prijenosa postavlja se na 4. i za sve sljedeće točk e na dijagramu ciklusa s 5. 
stupnjem prijeno sa u fazi usporavanja. Ako je nakon faze usporavan ja stupanj prijeno sa 5., prov odi se promjena 
stupnja prijeno sa u viši stupanj.
Ako se tijek om prelaska i početne faze usporavanja stupanj prijeno sa poveća za dva koraka, umjesto toga prov odi 
se promjena stupnja u za jedan korak viši stupanj. U tom se slučaju ne smiju prov oditi daljnje prilagodbe u 
sljedećim provj erama korištenja stupnjeva prijeno sa.
(f) Ostale prilagodbe stupnjeva prijenosa za faze usporavan ja
Promjena stupnja prijenosa u prvi stupanj prijeno sa nije dopuštena tijek om faza usporavanja. Ako je takva 
promjena stupnja prijenosa potrebna za zadnji dio kratk og odsječka prije faze zaustavlj anja jer bi brzina vrtnje 
motora pala ispod nidle u drugom stupnju prijenosa, umjesto toga koristi se stupanj prijenosa 0, a ručica mjenjača 
postavlja se u prazan hod i pritišće spojka.
Ako je prvi stupanj prijenosa potreban tijek om najmanje 2 sekunde neposredno prije usporavan ja do 
zaustavljanja, taj se stupanj prijenosa koristi do prvog uzorka faze usporavanja. Tijek om ostatka faze usporavanja 
upotrebljava se stupanj prijeno sa 0, ručica mjenjača postavl ja se u prazan hod i pritišće spojka.
Ako je u fazi usporavan ja trajanje jednog stupnja prijenosa (razdoblje tijek om kojeg nema promjene stupnja 
prijenosa) između dva trajanja stupnja prijeno sa od najmanje 3 sekunde samo 1 sekunda, to se razdoblje 
zamjenjuje stupnjem prijeno sa 0, a spojka se otpušta.
Ako je u fazi uspora vanja trajanje jednog stupnja prijeno sa između dva trajanja stupnja prijenosa od najmanje 3 
sekunde 2 sekunde, stupanj prijeno sa zamjenjuje se stupnjem prijenosa 0 za prvu sekundu i stupnjem prijeno sa 
koji slijedi nakon razdoblja od dvije sekunde za drugu sekundu. Spojka mora biti otpušt ena tijek om prve sekunde.
Primjer : Sekvencija stupnjeva prijeno sa 5, 4, 4, 2 zamjenjuje se s 5, 0, 2, 2.
Taj se zahtjev primjenjuje samo ako je stupanj prijenosa koji slijed i nakon razdoblja od dvije sekunde > 0.
Ako ima nekoliko uzastopnih trajanja stupnjeva prijeno sa s trajanjem od 1 ili 2 sekunde, korekcij e se obavlja ju 
kako slijed i.
Sekvencija stupnjeva prijenosa i, i, i, –1, –1, i –2 ili i, i, i, –1, –2, –2 zamjenjuje se s i, i, i, 0, –2, –2.
Sekvencija stupnjeva prijenosa i, i, i, –1, –2, –3 ili i, i, i, –2, –2, –3 zamjenjuje se s i, i, i, 0, –3, –3.
Ta se promjena primjenjuje i na sekvencije stupnjeva prijenosa ako je ubrzanje ≥ 0 prve 2 sekunde i < 0 u trećoj 
sekundi ili ako je ubrzanje ≥ 0 zadnje 2 sekunde.
Za izvanredne konstr ukci je prijeno sa moguće je da uzast opne sekvencije stupnjeva prijeno sa s trajanjima od 1 ili 
2 sekunde traju do 7 sekundi. U takvim se slučajevima navedena korekcija u drugom koraku dopunja va 
korekcijskim zahtjevima u nastav ku.
Sekvencija stupnjeva prijenosa j, 0, i, i, –1, k za koju vrijedi j > (i + 1) i k ≤ (i – 1) mijenja se u j, 0, –1, –1, –1, k ako 
je stupanj prijenosa (i – 1) jedan ili dva koraka ispod imax za sekundu 3 te sekvencije (jedan nakon stupnja 
prijenosa 0).
Ako je stupanj prijenosa (i – 1) više od dva koraka ispod imax za sekundu 3 te sekvenci je, sekvenci ja stupnjeva 
prijenosa j, 0, i, i, –1, k za koju vrijedi j > (i + 1) i k ≤ (i – 1), ali k > 0, mijenj a se u j, 0, 0, k, k, k.
Sekvencija stupnjeva prijenosa j, 0, i, i, i–2, k za koju vrijedi j > (i + 1) i k ≤ (i – 2), ali k > 0, mijenja se u j, 0, –2, –2, 
–2, k ako je stupanj prijeno sa (i – 2) jedan ili dva koraka ispod imax za sekundu 3 te sekvencija (jedan nakon stupnja 
prijenosa 0).HR Službeni list Europske unij e L 423/248 26.11.2021.  
Ako je stupanj prijenosa (i – 2) više od dva koraka ispod imax za sekundu 3 te sekvenci je, sekvenci ja stupnjeva 
prijenosa j, 0, i, i, –2, k za koju vrijedi j > (i + 1) i k ≤ (i – 1), ali k > 0, mijenj a se u j, 0, 0, k, k, k.
U svim slučaje vima dosad navedenima u ovom podsta vku (stavak 4. podsta vak (f) ovog Priloga) spojka se otpušta 
na 1 sekunde (stupanj prijeno sa 0) kako bi se izbjeg la previsoka brzina motora u toj sekundi. Na proizvođačev 
zahtjev i ako to nije problem, dopušteno je izrav no koristiti niži stupanj prijeno sa iz sljedeće sekunde umjesto 
stupnja prijenosa 0 za promjenu stupnja prijeno sa u niži stupanj do najviše tri koraka. Primjena te mogućnosti 
mora se zabilježiti.
Ako je faza usporavanja posljednji dio kratk og odsječka neposredno prije faze zaustavlja nja, a zadnji stupanj 
prijenosa prije faze zausta vljanja koji je > 0 koristi se najv iše dvije sekunde, umjest o toga koristi se stupanj 
prijenosa 0, a ručica mjenjača postavlja se u prazan hod i pritišće spojka.
Primjer i: Sekvenci ja stupnjeva prijeno sa 4, 0, 2, 2, 0 tijekom zadnjih 5 sekunda prije faze zaustavlja nja zamjenjuje 
se s 4, 0, 0, 0, 0. Sekvenci ja stupnjeva prijenosa 4, 3, 3, 0 tijek om zadnje 4 sekunde prije faze zaustavlj anja 
zamjenjuje se s 4, 0, 0, 0.
5. ZAVRŠNI ZAHT JEVI
(a) Stavak 4. podstav ci od (a) do (f) ovog Priloga primjenjuju se sekvenci jalno i u svak om se slučaj u čita cijeli dijagram 
ciklusa. Budući da zbog prilagodbi iz stavka 4. podstavaka od (a) do (f) ovog Priloga mogu nastati nove sekvencije 
stupnjeva prijenosa, te se nove sekvenci je provjera vaju tri puta i, prema potrebi, prilagođava ju.
(b) Nak on primjene stavka 4. podsta vka (b) ovog Priloga promjena stupnja prijeno sa za više od jedan korak može se 
dogoditi na prelasku iz faze uspora vanja ili stalne brzine u fazu ubrzavanja.
U tom slučaju stupanj prijenosa iz zadnjeg uzorka faze usporavanja ili stalne brzine zamjenjuje se stupnjem 
prijenosa 0, a spojka se otpušta. Ako je odabrana opcija „nek orištenje stupnja prijenosa 0 za vrijem e promjena 
stupnja prijenosa u niži stupanj” u skladu sa stavk om 4. podsta vkom (f) ovog Priloga, umjesto stupnja prijeno sa 0 
koristi se stupanj prijeno sa iz sljedeće sekunde (prve sekunde faze ubrza vanja).
(c) Kako bi se omogućila procjena isprav nosti izračuna, izračuna va se i bilježi kontrolni broj v*ge ar za v ≥ 1,0 km/h, 
zaokr užen na četir i decimalna mjesta u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
6. RAČUNSKI ALATI
Primjer i alata za izračunavanje promjena stupnja prijenosa mogu se naći na istoj stranici kao i ovaj Praviln ik.(1)
Ponuđeni su sljedeći alati:
(a) alat na temelju ACCESS-a;
(b) alat kodiran za Matlab;
(c) alat za .NET core.
Ti su alati validirani uspoređivanjem rezultata izračuna alata na temelju ACCESS-a, koda za Matlab i koda za .NET core 
za 115 različitih konfiguraci ja vozila, dopunjenim dodatnim izračunima za 7 od tih konfiguracija s opcijama kao što 
su „primjena ograničenja brzine”, „nek orištenje promjene stupnja prijeno sa u niži stupanj”, „odabir ciklusa za drugi 
razred vozila” i „odabir pojedinačnih vrijednosti nmin_dr ive”.
Tih 115 konfiguracija vozila obuhvaća krajn osti tehničkih konstr ukcija prijenosa i motora i sve razrede vozila.
Sva tri alata dala su identične rezultate za korištenje stupnjeva prijenosa i spojk e te su, iako je samo tekst u prilozima 
B1 i B2 pravno obvezujući, stekli status koji ih kvalif icira kao referentne alate.
(1)[uni jeti poveznicu nakon konačne obavi jesti]HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/249  
PRILOG B3. 
Specif ikacije referent nih goriva 
1. Ova j Prilog sadržav a informaci je koje se odnose na specifi kaci je referentnih goriva za korištenje u ispitivanjima tipa 1.
2. Rezer virano
3. Tehnički podaci za tekuća goriva za ispitivanje vozila opremljenih motorima s vanjskim izvor om paljenja
3.1. Benzin (nazivni RON 90, E0)
Tablica A3/1
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1B. 
Benzin (nazivni RON 90, E0) 
Svojstv o goriva ili ime tvar i JedinicaNor ma
Ispitna metoda
najmanje najv iše
Ispitni oktanski broj, RON 90 92 JIS K2280
Moto rni oktanski broj, MON 80 82 JIS K2280
Gust oća g/cm30,720 0,734 JIS K2249
Tlak pare kPa 56 60 JIS K2258
Destilacij a:
— destilaci jska temperatura za 10 % K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— destilaci jska temperatura za 50 % K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— destilaci jska temperatura za 90 % K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— završno vrelišt e K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefini % vol. 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromati % vol. 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3
— benzen % vol. 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
— Udio kisika ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Prisutna smola mg/100 ml 5 JIS K2261
Udio sumpor a wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7HR Službeni list Europske unij e L 423/250 26.11.2021.  
Udio olova ne smije biti detektiran JIS K2255
Etanol ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanol ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerozin ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.2. [rezer virano]
3.3. Benzin (nazivni RON 100, E0)
Tablica A3/3
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1B. 
Benzin (nazivni RON 100, E0) 
Svojstv o goriva ili ime tvar i JedinicaNor ma
Ispitna metoda
najmanje najv iše
Ispitni oktanski broj, RON 99 101 JIS K2280
Moto rni oktanski broj, MON 86 88 JIS K2280
Gust oća g/cm30,740 0,754 JIS K2249
Tlak pare kPa 56 60 JIS K2258
Destilacij a:
— destilaci jska temperatura za 10 % K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— destilaci jska temperatura za 50 % K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— destilaci jska temperatura za 90 % K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— završno vrelišt e K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefini % vol. 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromati % vol. 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/251  
— benzen% vol. 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
— Udio kisika ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Prisutna smola mg/100 ml 5 JIS K2261
Udio sumpor a wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Udio olova ne smije biti detektiran JIS K2255
Etanol ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanol ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerozin ne smije biti detektiran JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.4. [rezer virano]
3.5. [rezer virano]
3.6. Benzin (nazivni RON 95, E10)
Tablica A3/6
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
Benzin (nazivni RON 95, E10) 
Parametar JedinicaGranične vrijednosti (a)
Ispitna metoda (b)
najmanje najv iše
Ispitni oktanski broj, RON (c) 95,0 98,0 EN ISO 5164
Moto rni oktanski broj, MON (c) 85,0 89,0 EN ISO 5163
Gust oća na 15 °C kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
Tlak pare kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
Udio vode % vol. 0,05 EN 12937HR Službeni list Europske unij e L 423/252 26.11.2021.  
Izgled na –7 °C bistar i svijetao
Destilacij a:
— ispareno na 70 °C % vol. 34,0 46,0 EN-ISO 3405
— ispareno na 100 °C % vol. 54,0 62,0 EN-ISO 3405
— ispareno na 150 °C % vol. 86,0 94,0 EN-ISO 3405
— završno vrelišt e °C 170 195 EN-ISO 3405
Ostatak % vol. 2,0 EN-ISO 3405
Analiza ugljikovodika:
— olefini % vol. 6,0 13,0 EN 22854
— aromati % vol. 25,0 32,0 EN 22854
— benzen % vol. 1,00 EN 22854
EN 238
— zasićeni spojevi % vol. zabilježiti EN 22854
Omjer ugljik/vodik zabilježiti
Omjer ugljik/kisik zabilježiti
Vrijeme indukcij e (d) minute 480 EN-ISO 7536
— Udio kisika (e) % m/m 3,3 3,7 EN 22854
Smola isprana otapalom
(udio prisutne smole)mg/100 ml 4 EN-ISO 6246
Udio sumpor a (f) mg/kg 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
Korozi ja bakra razred 1. EN-ISO 2160
Udio olova mg/l 5 EN 237
Udio fosfora (g) mg/l 1,3 ASTM D 3231
Etanol (e) % vol. 9,0 10,0 EN 22854
(a)Vrijednosti navedene u specifik aciji su „stvar ne vrijednosti”. U utvrđivanju graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme 
ISO 4259 (Naf tni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju 
najm anje vrijednosti u obzir je uzeta najma nja razlika od 2R veća od nule; u određivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja 
razlika je 4R (R = obnovlj ivost).
Neovisno o toj mjer i, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je 
propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična vrijednost. Ako bude potrebno 
znati ispunjava li određeno gorivo zahtjeve specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259.
(b)Ekvivalentne EN/ISO metode bit će donesene kad budu izdane za gore navedene karakteristike.
(c)Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se u izračunu konačnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008.
(d)Gor ivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se obično upotrebljava ju za stabilizaciju rafinerijski h 
benzinskih strujanja, ali se ne smiju doda vati deterg entski/raspršivi aditivi niti ulja za otapanje.
(e)Etanol je jedini oksigenat koji se namjer no dodaje referentnom gorivu. Upotr ijebljeni etanol mora ispunjavati zahtjeve norme EN 
15376.
(f)Mora se navesti stvar ni sadržaj sumpora u gorivu koje se upotrebljava za ispitivanje tipa 1.
(g)Ovom se referentnom gorivu ne smiju namjer no dodavati spojevi koji sadržava ju fosfor, željezo, mangan ili olov o.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/253  
3.7. Etanol (nazivni RON 95, E85)
Tablica A3/7
Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A. 
Etan ol (nazivni RON 95, E85) 
Parametar JedinicaGranične vrijednosti (a)
Ispitna metoda (b)
najmanje najv iše
Ispitni oktanski broj, RON 95 EN ISO 5164
Moto rni oktanski broj, MON 85 EN ISO 5163
Gust oća na 15 °C kg/m3zabilježiti ISO 3675
Tlak pare kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE)
Udio sumpor a (c)(d) mg/kg 10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884
Oksidacijska stabilnost minute 360 EN ISO 7536
Udio prisutne smole (isprane u 
otapalu)100 ml 5 EN-ISO 6246
Izgled: utvrđuje se na temperatur i 
okoline ili na 15 °C, ovisno o tome što 
je više.bistar i svijetao, bez vidljivih lebdećih 
ili nataloženih kontaminanatavizualni preg led
Etanol i viši alkoholi (g) % vol. 83 85 EN 1601
EN 13132
EN 14517
Viši alkoholi (C3-C8) % vol. 2
Metanol % vol. 0,5
Benzin (e) % vol. ostatak EN 228
Fosf or mg/l 0,3 (f) ASTM D 3231
Udio vode % vol. 0,3 ASTM E 1064
Udio anorgansk og klor ida mg/l 1 ISO 6227
pHe 6,5 9 ASTM D 6423
Korozi ja bakrene pločice (3 h na 50 °C) ocjena razred 1. EN ISO 2160
Kiselost (kao octena kiselina 
CH3COOH)% (m/m)
(mg/l)0,005 – 40 ASTM D 1613
Omjer ugljik/vodik zabilježiti
Omjer ugljik/kisik zabilježiti
(a)Vrijednosti navedene u specifik aciji su „stvar ne vrijednosti”. U utvrđivanju graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme 
ISO 4259 (Naf tni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju 
najm anje vrijednosti u obzir je uzeta najma nja razlika od 2R veća od nule; u određivanju najveće i najmanje vrijednosti najmanja 
razlika je 4R (R = obnovlj ivost). Neovisn o o toj mjer i, potrebnoj iz tehničkih razloga , proizvođač goriva ipak mora nastojati 
postići vrijednost nula ako je propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najmanja granična 
vrijednost. Ako bude potrebno znati ispunjava li određeno gorivo zahtjeve specifik acija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259.
(b)U slučajevima sporova primjenjuju se postupci za rješavanje sporo va i tumačenje rezultata na temelju preciznosti ispitne metode 
opisani u normi EN ISO 4259.HR Službeni list Europske unij e L 423/254 26.11.2021.  
(c)U slučaj evima sporov a na nacionalnoj razini o udjelu sumpora poziva se na normu EN ISO 20846 ili EN ISO 20884 (slično kao 
upućivanje u nacionalnom prilogu normi EN 228).
(d)Mora se navesti stvar ni sadržaj sumpora u gorivu koje se upotrebljava za ispitivanje tipa 1.
(e)Udio bezolo vnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj postotka udjela vode i alkohola.
(f)Ovom se referentnom gorivu ne smiju namjer no dodavati spojevi koji sadržava ju fosfor, željezo, mangan ili olov o.
(g)Etanol koji ispunjava specifikaciju norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjer no doda je referentnom gorivu.
4.Tehnički podaci za plinovita goriva za ispitivanje vozila opremljenih motori ma s vanjskim izvorom paljenja
4.1. UNP (A i B)
Tablica A3/8
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
UNP (A i B) 
Parametar Jedinica Gor ivo E1 Gor ivo E2 Gor ivo J Gor ivo K Ispitna metoda
Sasta v: ISO 7941
Udio C3 % vol. 30 ±2 85 ±2zimi:
min. 15
maks. 35
ljeti:
maks. 10KS M ISO 7941
Udio propana i 
propilena% mol min. 20
maks. 30JIS K2240
Udio C4 % vol. ostatakzimi:
min. 60
ljeti:
min. 85KS M ISO 7941
Udio butana i 
butilenamin. 70
maks. 80JIS K2240
Butadien mak s. 0,5 KS M ISO 7941
< C3, > C4 % vol. maks. 2 maks. 2
Olefini % vol. maks. 12 maks. 15
Ostatak nakon 
isparav anjamg/kg maks. 50 maks. 50EN 15470
Ostatak ispara vanja 
(100 ml)ml — 0,05 ASTM D2158
Udio vode na 0 °C nema EN 15469HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/255  
Ukupni sadržaj 
sumpor amg/kg maks. 10 maks. 10 ASTM 6667
maks. 40KS M 2150, ASTM 
D4486,
ASTM D5504
Vodik ov sulfi d nema nema ISO 8819
Korozi ja bakrene 
pločiceocjena razred 1. razred 1. ISO 6251 (a)
Korozi ja bakra 40 °C, 
1 h— 1 KS M ISO 6251
Miris karakteri stičan
Moto rni oktanski 
brojmin. 89 min. 89 EN 589
Prilog B
Tlak pare (40 °C) MPa — 1,27KS M ISO 4256
KS M ISO 8973
Gust oća (15 °C) kg/m3500 620KS M 2150,
KS M ISO 3993
KS M ISO 8973
(a)Ovom se metodom možda neće točno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava inhibitore korozi je ili druga 
kemi jska sredstva koja umanjuju korozivno djelovanje uzorka na bakrenu traku. Zbog toga je zabranjeno dodavanje takvih 
spojeva ako je jedina svrha doda vanja utjecanje na ispitnu metodu.
4.2. PP/biometan
4.2.1. „G20” ili „H-plin” (metan, nazivno 100 %)
Tablica A3/9
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
„G20” ili „H-plin” (metan, nazivno 100 %) 
Karakter istike Jedinice Osnov aGranične vrijednosti
Ispitna metoda
najmanje najviše
Sasta v:
Metan % mol 100 99 100 ISO 6974
Ostatak (a) % mol — — 1 ISO 6974
N2 % mol ISO 6974
Udio sumpor a mg/m 3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbeov indeks (neto) MJ/m (c) 48,2 47,2 49,2
(a)Iner tni plinov i (koji nisu N2) + C2 + C2+.
(b)Vrijednost se određuje na 293,15 K (20 °C) i 101,325 kPa.
(c)Vrijednost se određuje na 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa.HR Službeni list Europske unij e L 423/256 26.11.2021.  
4.2.2. [rezer virano]
4.2.3. „G25” ili „L-plin” (metan, nazivno 86 %)
Tablica A3/11
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
„G25” ili „L-plin” (met an, nazivno 86 %) 
Karakter istike Jedinice Osnov aGranične vrijednosti
Ispitna metoda
najmanje najv iše
Sasta v:
Metan % mol 86 84 88 ISO 6974
Ostatak (a) % mol — — 1 ISO 6974
N2 % mol 14 12 16 ISO 6974
Udio sumpor a mg/m 3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbeov indeks (neto) MJ/m 3(c) 39,4 38,2 40,6
(a)Iner tni plinov i (koji nisu N2) + C2 + C2+.
(b)Vrijednost se određuje na 293,15 K (20 °C) i 101,325 kPa.
(c)Vrijednost se određuje na 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa.
4.2.4. „J-plin” (metan, nazivno 85 %)
Tablica A3/12
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1B. 
„J-plin” (metan, nazivno 85 %) 
Karakter istike JediniceGranične vrijednosti
najmanje najviše
Metan % mol 85
Etan % mol 10
Propan % mol 6
Butan % mol 4
HC od C3+C 4 % mol 8
HC od C5 ili više % mol 0,1
Ostali plinovi (H2+O 2+N 2+CO+CO 2) % mol 1,0
Udio sumpora mg/Nm310
Wobbeov indeks WI 13,260 13,730
Gor nja ogrjevna vrijednost kcal/Nm310,410 11,050
Najveća brzina izgaranja MCP 36,8 37,5HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/257  
4.2.5. Vodik
Tablica A3/13
Ovaj se stavak primjenjuje samo na razinu 1A. 
Vodik 
Karakter istike JediniceGranične vrijednosti
Ispitna metoda
najmanje najv iše
Čistoća vodika % mol 98 100 ISO 14687-1
Ukupni ugljikovodici μmol/mol 0 100 ISO 14687-1
Voda (a) μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Kisik μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Argon μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Dušik μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
CO μmol/mol 0 1 ISO 14687-1
Sumpor μmol/mol 0 2 ISO 14687-1
Trajne čestice (c) ISO 14687-1
(a)Bez kondenzacij e.
(b)Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1 900 μmol/mol.
(c)Vodik ne smije sadržavati prašinu, pijesak, prljavštinu, smolu, ulja ni druge tvar i u količini dovoljnoj da našteti opremi jedinice 
za napajanje ili vozilu (motoru ) dok se napaja gorivom.
5.Tehnički podaci za tekuća goriva za ispitivanje vozila opremljenih motori ma s kompr esijskim paljenjem
5.1. J-dizel (nazivni cetanski broj 53, B0)
Tablica A3/14
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1B. 
J-dizel (nazivni cetanski broj 53, B0) 
Svojstvo goriva ili ime tvar i JediniceSpecifik acije
Ispitna metoda
najmanje najv iše
Cetanski broj 53 57 JIS K2280
Gust oća g/cm30,824 0,840 JIS K2249
Destilacij a:
— destilaci jska temperatura za 
50 %K (°C) 528 (255) 568 (295) JIS K2254
— destilaci jska temperatura za 
90 %K (°C) 573 (300) 618 (345) JIS K2254
— završno vrelišt e K (°C) 643 (370) JIS K2254
Plamišt e K (°C) 331 (58) JIS K2265–3
Kinematska visk oznost na 30 °C mm2/s 3,0 4,5 JIS K2283HR Službeni list Europske unij e L 423/258 26.11.2021.  
Sve aromatske serije % vol 25 Visok oučink ovita 
tekućinska 
kromatografija, 
metod a prema JIS-u
Policiklički aromatski 
ugljikovodici% vol 5,0 Visok oučink ovita 
tekućinska 
kromatografija, 
metod a prema JIS-u
Udio sumpor a wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
FAME % 0,1 Metoda propisana u 
japansk oj objavi o 
postupku mjerenja 
koncentraci je
Triglicer idi % 0,01 Metoda propisana u 
japansk oj objavi o 
postupku mjerenja 
koncentraci je
5.2. [rezer virano]
5.3. [rezer virano]
5.4. E-dizel (nazivni cetanski broj 52, B7)
Tablica A3/17
Ova se tablica primjenjuje samo na razinu 1A. 
E-dizel (nazivni ceta nski broj 52, B7) 
Parametar JedinicaGranične vrijednosti (a)
Ispitna metoda
najmanje najv iše
Cetanski indeks 46,0 EN-ISO 4264
Cetanski broj (b) 52,0 56,0 EN-ISO 5165
Gust oća na 15 °C kg/m3833,0 837,0 EN-ISO 12185
Destilacij a:
— za 50 % °C 245,0 — EN-ISO 3405
— za 95 % °C 345,0 360,0 EN-ISO 3405
— završno vrelišt e °C — 370,0 EN-ISO 3405
Plamišt e °C 55 — EN ISO 2719
Točka zamućenja °C — –10 EN 116
Visk oznost na 40 °C mm2/s 2,30 3,30 EN-ISO 3104
Policiklički aromatski 
ugljikovodici% m/m 2,0 4,0 EN 12916HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/259  
Udio sumpor a mg/kg — 10,0 EN ISO 20846/
EN ISO 20884
Korozi ja bakra (3 h na 50 °C) — razred 1. EN-ISO 2160
Ostatak ugljika po Conradsonu 
(10 % DR)% m/m — 0,20 EN-ISO 10370
Udio pepela % m/m — 0,010 EN-ISO 6245
Ukupno onečišćenje mg/kg 24 EN 12662
Udio vode mg/kg — 200 EN-ISO 12937
Kiselinski broj mg KOH/g — 0,10 EN ISO 6618
Mazivost (promjer površine 
habanja prema metodi HFRR na 
60 °C)μm — 400 EN ISO 12156
Oksidacijska stabilnost na 110 ° 
C(c)h 20,0 EN 15751
FAME (d) % vol. 6,0 7,0 EN 14078
(a)Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvar ne vrijednosti”. U utvrđivanju graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme 
ISO 4259 (Naf tni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a u određivanju 
najm anje vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R veća od nule; u određivanju najv eće i najmanje vrijednosti 
najm anja razlika je 4R (R = obnovlj ivost).
Neovisno o toj mjer i, potrebnoj iz tehničkih razloga, proizvođač goriva ipak mora nastojati postići vrijednost nula ako je 
propisana najveća vrijednost 2R i srednju vrijednost ako su navedene najveća i najm anja granična vrijednost. Ako bude 
potrebno znati ispunjava li određeno gorivo zahtjeve specifik acija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259.
(b)Područje cetansk og broja nije u skladu sa zahtjevima za minimalno podr učje 4R. Međutim, ako dođe do spora između 
doba vljača goriva i korisnika goriva, za rješavan je takvih sporova mogu se upotrebljav ati odredbe iz norme ISO 4259 pod 
uvjetom da se umjesto jednokratnih utvrđivanja preferira prov ođenje dovoljnog broj ponov ljenih mjerenja kako bi se postig la 
potrebna točnost.
(c)Iako se oksidacijska stabilnost regulira, vjerojatno je da će rok trajanja biti ograničen. Dobavljača se mora pitati za prepor uke o 
uvjetima i trajanju skladištenj a.
(d)Udio FAME mora ispunjavati specifik acije iz norme EN 14214.
6.Tehnički podaci za goriva za ispitivanje vozila s gorivnim ćelijama
6.1. Stlačeni plino viti vodik za vozila s gorivnim ćelijama
Tablica A3/18
Vozila s vodik ovim gorivnim ćelijama 
Karakter istike JediniceGranične vrijednosti
Ispitna metoda
najmanje najv iše
Indeks vodika kao goriva (a) % mol 99,97
Ukupni plinovi bez vodika μmol/mol 300
Najveća koncentracija za pojedine kontaminant e (f)
Voda (H2O) μmol/mol 5e
Ukupni ugljikovodici (b)
(metanski)μmol/mol 2e
Kisik (O 2) μmol/mol 5e
Helij (He) μmol/mol 300eHR Službeni list Europske unij e L 423/260 26.11.2021.  
Ukupni dušik (N2) i argon (Ar) (b) μmol/mol 100e
Ugljikov dioksid (CO 2) μmol/mol 2e
Ugljikov monoksid (CO) μmol/mol 0,2e
Ukupni spojevi sumpor a (c)(H2S) μmol/mol 0,004e
Formaldehid (HCHO) μmol/mol 0,01e
Mravlj a kiselina (HCOOH) μmol/mol 0,2e
Amoni jak (NH 3) μmol/mol 0,1e
Ukupni halogenirani spojevi (d)
(ioni halogenata)μmol/mol 0,05e
Za aditivne sastojk e, kao što su ukupni ugljikovodici i ukupni spojevi sum pora, zbroj sastojaka ne smije biti veći od prihvatljive 
granične vrijednosti.
(a)Indeks vodika kao goriva utvrđuje se oduzimanjem vrijednosti „Ukupni plinovi bez vodika” iz ove tablice, izražene molar nim 
postotk om, od 100 posto mola.
(b)Ukupni ugljikovodici uključuju oksigenirane orga nske vrste. Ukupni ugljikovodici mjere se na temelju ugljika (μmolC/mol). 
Ukupni ugljikovodici smiju biti veći od 2 μmol/mol samo zbog prisutnosti metana, ali u tom slučaju zbroj metana, dušika i 
argona ne smije biti veći od 100 μmol/mol.
(c)Ukupni spojevi sumpora uključuju barem H2S, COS, CS2 i merkaptane koji se obično nalaze u prirodnom plinu.
(d)Ukupni halogeni rani spojevi uključuju, na primjer , vodik ov bromid (HBr), vodikov klor id (HCl), klor (Cl2) i organski vezane 
halogene (R-X).
(e)Dokumentira se ispitna metoda.
(f)Analiza određenih kontaminanata izuzima se ovisno o proizvodnom procesu. Proizvođač vozila dužan je nadležnom tijelu 
obrazložiti izuzimanje određenih kontaminanata.
7.Tehnički podaci za goriva za ispitivanje tipa 4. kojim se određuju emisije nastale isparav anjem
Za razinu 1B
Ako proizvođ ač ne prepor učuje gorivo E10 za vozilo, umjest o goriva iz ovog stavka koriste se goriva definirana u 
stavku 3.1. ili 3.3. ovog Priloga.
Tablica A3/19
Referent ni benzin za ispitivanje tipa 4. 
Parametar JedinicaGranične vrijednosti
Ispitna metoda
najm anje najvi še
Ispitni oktanski broj, RON 95,0 98,0 EN ISO 5164
JIS K2280
Gust oća na 15 °C kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
JIS K2249-1,2,3
Tlak pare kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
JIS K2258-1,2
Destilacij a:
— ispareno na 70 °C % vol. 34,0 46,0 EN ISO 3405HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/261  
— ispareno na 100 °C% vol. 54,0 62,0 EN ISO 3405
— ispareno na 150 °C % vol. 86,0 94,0 EN ISO 3405
Analiza ugljikovodika:
— olefini % vol. 6,0 13,0 EN 22854
— aromati % vol. 25,0 32,0 EN 22854
— benzen % vol. — 1,00 EN 22854,
EN 238
JIS K2536-2,3,4
— Udio kisika % m/m 3,3 3,7 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Udio sumpora mg/kg — 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
JIS K2541-1,2,6,7
Udio olova mg/l ne smije biti detektiran EN 237
JIS K2255
Etanol % vol. 9,0 10,0 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
MTBE ne smije biti detektiran JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Metanol ne smije biti detektiran JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Kerozin ne smije biti detektiran JIS K2536-2,4 (a)
(a)Može se upotr ijebiti druga metoda koja je sljediva do nacionalne ili međunarodne norme.HR Službeni list Europske unij e L 423/262 26.11.2021.  
PRILOG B4. 
Cesto vni otpor i pos tavk e dinamometra 
1. PODR UČJE PRIMJENE
U ovom Prilogu opisuje se određivanje cesto vnog otpora ispitnog vozila i prijenos tog cesto vnog otpora na 
dinamometar s valjcima.
2. TERMINI I DEFINICIJE
2.1. Za potrebe ovog dokumenta prednost imaju term ini i definicij e iz stavka 3. ovog Praviln ika. Ako u stavku 3. 
ovog Praviln ika nema definicij e, primjenjuju se definicije iz norme ISO 3833:1977 „Cesto vna vozila – Tipov i 
– Nazivi i definicije”.
2.2. Točke referentne brzine počinju od 20 km/h pa se postupno poveća vaju koracima od 10 km/h, pri čemu 
najveća referentna brzina ispunjava sljedeće odredbe:
(a) najv iša točka referentne brzine je 130 km/h ili točka referentne brzine odmah iznad najv eće brzine 
primjenjivo g ciklusa ispitivanja ako je ta vrijednost manja od 130 km/h. U slučaju da se primjenjuje 
ciklus ispitivanja koji sadrži manje od 4 faze ciklusa (Low , Medium, High i Extra High) na proizvođačev 
zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela najviša referentna brzina može se povećati na točku referentne 
brzine neposredno iznad najveće brzine sljedeće više faze, ali ne više od 130 km/h; u tom se slučaju 
određivanje cesto vnog otpora i posta vke dinamometra s valjcima određuju s istim točkama referentne 
brzine;
(b) ako točka referentne brzine koja se primjenjuje za ciklus uvećana za 14 km/h nije manja od najv eće brzine 
vozila Vmax, ta točka referentne brzine isključuje se iz ispitivanja u režimu inercij skog uspora vanja i iz 
postavki dinamometra s valjcima. Sljedeća niža točka referentne brzine postaje najviša točka referentne 
brzine za to vozilo .
2.3. Ako nije drugačije određeno, ciklusna potrošnja energije izračuna va se u skladu sa stavk om 5. Priloga 7. prema 
ciljanom dijagramu brzine primjenjivo g voznog ciklusa.
2.4. f0, f1, f2 su koefic ijenti jednadžbe cestovnog otpora F = f0 + f1 × v + f2 × v2, određeni u skladu s ovim Prilogom.
f0 je konstantni koeficijent cesto vnog otpora, N, koji je zaokr užen na jedno decimalno mjesto u skladu 
sa stavk om 6.1.8. ove Uredbe;
f1 je koeficijent cesto vnog otpora prvog reda, N/(km/h), koji je zaokr užen na tri decimalna mjesta u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ove Uredbe;
f2 je koeficijent cesto vnog otpora drugog reda, N/(km/h)2, koji je zaokr užen na pet decimalnih mjesta u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ove Uredbe.
Ako nije drugači je navedeno, koeficijenti cestovnog otpora izračunava ju se pomoću regresi jske analize, 
metodom najmanjih kvadrata, u rasponu točaka referentne brzine.
2.5. Rotacijska masa
2.5.1. Određivanje mr
mr je ekvivalentna efektivna masa svih kotača i sasta vnih dijelo va vozila koji se okreću s kotačima na cesti dok 
je mjenjač u neutralnom položa ju, u kilogramima (kg). mr se mjer i ili izračuna va odgovar ajućom tehnik om 
dogo vorenom s nadležnim tijelom. Alternativno, mr se može procijeniti na 3 % zbroja mase u voznom stanju 
i 25 kg.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/263  
2.5.2. Primjena rotaci jske mase na cesto vni otpor
Vremena u režimu inercijsk og uspora vanja preračunava ju se u silu i obrnuto uzima jući u obzir primjenjivu 
ispitnu masu plus mr. To se odnosi i na mjerenja na cesti i na mjerenja na dinamometr u s valjcima.
2.5.3. Primjena rotaci jske mase na postavku inercije
Ako je vozilo ispitano na dinamometr u u 4WD načinu rada, ekvivalentna inercijska masa dinamometra s 
valjcima postavlja se na primjenjivu ispitnu masu.
U suprotnom, ekvivalentna inercij ska masa dinamometra s valjcima postavl ja se na zbroj ispitne mase i ili 
ekvivalentne efektivne mase kotača koji ne utječu na rezultate mjerenja ili 50 % mr.
2.6. Dodatne mase za namještanje ispitne mase primjenjuju se tako da je raspodjela mase tog vozila otpr ilike 
jednaka raspodjeli mase vozila s masom u voznom stanju. Ako je riječ o vozilima kategorije N ili putničkim 
vozilima izvedenima iz vozila kategorije N, dodatne mase mora ju biti na reprezentativnim mjestima i mora ih 
se obrazložiti nadležnom tijelu na njego v zahtjev . Raspodjela mase ispitnog vozila mora biti zabilježena i 
koristiti se za sva daljnja ispitivanja za određivanje cesto vnog otpora.
3. OPĆI ZAHT JEVI
Proizv ođač je odgo voran za točnost koeficijenata cesto vnog otpora i dužan osigurati tu točnost za svak o 
proizvedeno vozilo u porodici po cesto vnom otpor u. Dopušt ena odstupanja unutar metoda za određivanje, 
simulacij u i izračun cesto vnog otpora ne smiju se koristiti za podcjenjivanje cesto vnog otpora proizvedenih 
vozila. Na zahtjev nadležnog tijela mora se dokazati točnost koeficijen ata cesto vnog otpora pojedinog vozila.
3.1. Ukupna točnost, preciznost, razlučiv ost i učestalost mjerenja
Potrebna ukupna točnost mjerenja mora biti kako slijedi:
(a) točnost brzine vozila: ±0,2 km/h, s učestalošću mjerenja od najmanj e 10 Hz;
(b) vrijeme: min. točnost: ±10 ms; min. preciznost i razlučivost: 10 ms;
(c) točnost zakretnog momenta kotača: ±6 Nm ili ±0,5 % od najvećeg izmjerenog ukupnog momenta, ovisno 
što je veće, za cijelo vozilo, s učestalošću mjerenja od najmanj e 10 Hz;
(d) točnost brzine vjetra: ±0,3 m/s, s učestalošću mjerenja od najmanje 1 Hz;
(e) točnost smjera vjetra: ±3°, s učestalošću mjerenja od najmanje 1 Hz;
(f) točnost atmosfer ske temperature: ±1°, s učestalošću mjerenja od najmanje 0,1 Hz;
(g) točnost atmosfer skog tlaka: ±0,3 kPa, s učestalošću mjerenja od najmanje 0,1 Hz;
(h) točnost mase vozila izmjerene na istoj vagi prije i poslije ispitivanja: ±10 kg (±20 kg za vozila > 4 000 kg);
(i) točnost tlaka u gumama: ±5 kPa;
(j) točnost brzine vrtnje kotača: ±0,05 s-1 ili 1 %, ovisno što je veće.
3.2. Kriteriji aerodinamičk og tunela
3.2.1. Brzina vjetra
Brzina vjetra za vrijeme mjerenja mora biti unutar ±2 km/h u sredini ispitnog odjeljka. Moguća brzina vjetra 
mora biti najmanj e 140 km/h.HR Službeni list Europske unij e L 423/264 26.11.2021.  
3.2.2. Temperatura zraka
Temperatura zraka za vrijeme mjerenja mora biti unutar ±3 °C u sredini ispitnog odjeljka. Raspodjela 
temperatura zraka na izlazu iz mlaznice mora uvijek biti unutar ±3 °C.
3.2.3. Turbulencija
Za jednak o razmaknute rešetku 3 sa 3 prek o cijelog izlaza iz mlaznice intenzitet turbulenci je Tu ne smije biti 
veći od 1 %. Vidjeti sliku A4/1.
Slika A4/1
Intenzitet turbulencije
Tu¼u0
U∞
pri čemu je
Tu intenzit et turbulenci je
u'fluktuaci ja brzine turbulenci je, m/s
U∞ brzina slobodnog protoka, m/s
3.2.4. Omjer ukupne blokade
Omjer blokade zbog vozila εsb, izražen kao kvocijent čeone površine vozila i podr učja izlaza mlaznice, 
izračunan u skladu sa sljedećom jednadžbom, ne smije biti veći od 0,35.
εsb¼Af
Anozzle
pri čemu je
εsb omjer blokade zbog vozila
Af čeona površina vozila, m2
Anozzle površina izlaza mlaznice, m2
3.2.5. Kotači koji se okreću
Za pravi lno određivanje aerodinamičk og utjecaja kotača kotači ispitnog vozila moraju se okretati takvo m 
brzinom da je rezultantna brzina vozila unutar raspona ±3 km/h od brzine vjetra.
3.2.6. Pokretna traka
Za simulaciju protoka fluida s donje strane ispitnog vozila aerodinamički tunel mora imati pokretnu traku 
koja se pruža od prednjeg do stražnjeg dijela vozila. Brzina pokretne trak e mora biti unutar raspona ±3 km/h 
od brzine vjetra.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/265  
3.2.7. Kut protoka fluida
U devet ravnomjer no raspoređenih točaka na površini mlaznice efektivno odstupanje kuta zakreta α i kuta 
skretanja β (ravnine Y i Z) ne smije biti veće od 1°.
3.2.8. Tlak zraka
U devet ravnomjer no raspoređenih točaka na površini izlaza mlaznice standardna devijaci ja ukupnog tlaka na 
izlazu mlaznice ne smije biti veća od 0,02.
σΔPt
q��
≤0:02
pri čemu je
σ standardna devi jacija omjera tlaka ΔPt
q��
ΔPt varijaci ja ukupnog tlaka između točaka mjerenja, N/m2
q dinamički tlak, N/ m2
Apsolutna razlika koeficijenta tlaka cp na udaljenosti 3 m ispred i 3 metra iza centra ravnot eže u praznom 
ispitnom odjeljku na visini centra izlaza mlaznice ne smije odstupati više od ±0,02.
jcpx¼þ3m – cpx¼ – 3mj≤ 0,02
pri čemu je
cp koeficijent tlaka
3.2.9. Debljina graničnog sloja
Na x¼0(središnja točka ravnoteže) brzina vjetra mora biti najmanje 99 % brzine dotoka na visini od 30 mm 
iznad poda aerodinamičk og tunela.
δ99ðx¼0mÞ≤30 mm
pri čemu je
δ99 udaljenost okomita na cestu na kojoj je postignuto 99 % brzine slobodnog mlaza (debljina graničnog 
sloja)
3.2.10. Omjer blokade elemenata za držanje vozila
Susta v za držanje vozila ne smije biti ispred vozila. Relativni odnos blokada na čeonoj površini vozila zbog 
susta va za držanje vozila εrestr ne smije biti veći od 0,10.
εrestr¼Arestr
Afpri čemu je
εrestr omjer relativne blokade zbog sustava za držanje vozila
Arestr čeona površina sustava za držanje vozila projicirana na lice mlaznice, m2
Af čeona površina vozila, m2
3.2.11. Točnost mjerenja vage u x-smjer u
Netočn ost rezultantne sile u x-smjer u ne smije biti veća od ±5 N. Razlučivost izmjerene sile mora biti unutar 
±3 N.
3.2.12. Preciznost mjerenja
Preciznost izmjerene sile mora biti unutar ±3 N.HR Službeni list Europske unij e L 423/266 26.11.2021.  
4. MJERENJE CESTO VNOG OTPORA NA CESTI
4.1. Zahtjevi za ispitivanjem na cesti
4.1.1. Atmosferski uvjeti za ispitivanje na cesti
Atmosferski uvjeti (vjetar , atmosfe rska temperatura i atmosfe rski tlak) mjere se u skladu sa stavkom 3.1. ovog 
Priloga. Za provjeru valjanosti i korekcij a podataka koriste se samo atmosferski uvjeti izmjereni za vrijeme 
mjerenja u režimu inercij skog uspora vanja i/ili mjerenja zakretnog momenta.
4.1.1.1. Dopušt eni uvjeti vjetra za stacionar nu anemometr iju i anemometr iju na vozilu
4.1.1.1.1. Dopušt eni uvjeti vjetra ako se koristi stacionar na anemometr ija
Brzina vjetra mjer i se na mjestu i visini iznad površine ispitne ceste na kojem će uvjeti vjetra biti najre prezen ­
tativni ji. Ako se ispitivanja u suprotnim smjerovim a ne mogu provesti na istom dijelu ispitne staze (npr . na 
ovalnoj ispitnoj stazi uz obvezan smjer vožnje), smjer i brzina vjetra mjere se na suprotnim dijelovima ispitne 
staze.
Uvjeti vjetra tijekom parova vožnji mora ju ispunjavati sve sljedeće kriterije:
(a) brzina vjetra mora biti manja od 5 m/s za prosjek svak og pomičnog razdoblja od 5 s;
(b) vršne brzine vjetra ne smiju biti veće od 8 m/s tijekom 2 uzastopne sekunde;
(c) aritmetička prosječna vektorska kompon enta brzine vjetra prek o ispitne ceste mora biti manja od 2 m/s.
Svaka korekcija za vjetar izračuna va se u skladu sa stavk om 4.5.3. ovog Priloga.
4.1.1.1.2. Dopušt eni uvjeti vjetra ako se koristi anemometr ija na vozilu
Za ispitivanje s ugrađenim anemometrom upotrebljava se uređaj opisan u stavku 4.3.2. ovog Priloga.
Uvjeti vjetra tijekom parova vožnji mora ju ispunjavati sve sljedeće kriterije:
(a) aritmetička prosječna brzina vjetra mora biti manja od 7 m/s;
(b) vršne brzine vjetra ne smiju biti veće od 10 m/s tijek om 2 uzastopne sekunde;
(c) aritmetička prosječna vektorska kompon enta brzine vjetra prek o ceste mora biti manja od 4 m/s.
4.1.1.2. Atmosferska temperatura
Atmosferski temperatura trebala bi biti u rasponu od 5 °C do i uključujući 40 °C.
Prema proizv ođačevoj odluci vožnja u režimu inercij skog usporavan ja može se izvesti na temperatur i u 
rasponu od 1 °C do 5 °C.
Ako je razlika između najv iše i najniže izmjerene temperature tijek om ispitivanja u režimu inercij skog 
uspora vanja veća od 5 °C, korekcij a za temperatur u primjenjuje se odvojeno za svaku vožnj u s aritmetičk om 
sredinom temperature okoline te vožnj e.
U tom se slučaj u vrijednosti koeficijen ata cesto vnog otpora f0, f1 i f2 određuju i korigiraj u za svaki par vožnj i. 
Završni skup vrijednosti 0, f1 i f2 je aritmetički prosjek pojedinačno korigiranih koeficijenata f0, f1 odnosno f2.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/267  
4.1.2. Ispitna cesta
Površina ceste mora biti ravn a, glatka, čista, suha i bez prepreka ili mjesta jakog vjetra koji bi mog li ometati 
mjerenje cesto vnog otpora, a njena tekstura i sastav moraju biti reprezentativni za trenutačne površine 
gradskih cesta i autoces ta, tj. površina ne smije biti specifi čna za uzletno-sletne staze. Uzdužni nagib ispitne 
ceste ne smije biti veći od ±1 %. Lokalni nagib između bilo koje dvije točk e razmaknut e 3 metra ne smije 
odstupati za više od 0,5 % od tog uzdužnog nagiba. Ako se ispitivanja u suprotnim smjero vima ne mogu 
izvršiti na istom dijelu ispitne staze (npr . na ovalnoj ispitnoj stazi uz obvezan smjer vožnje), zbroj uzdužnih 
nagiba paralelnih segmenata ispitne staze mora biti između 0 i nagiba prema gore od 0,1 %. Najveći poprečni 
nagib ispitne ceste smije biti 1,5 %.
4.2. Priprema
4.2.1. Ispitno vozilo
Svak o ispitno vozilo mora po svim svoji m sasta vnim dijelovi ma biti sukladno s vozilom iz serijske 
proizv odnje (npr. bočni retrov izor i moraju biti u položaju za uobičajeni rad vozila, a otvori u nadogradnji ne 
smiju biti zabr tvljeni) ili se, ako se vozilo razlikuje od vozila iz proizvodnje, mora zabilježiti cijeli opis.
4.2.1.1. Zahtjevi za odabir ispitnog vozila
4.2.1.1.1. Ako se ne koristi interpolacijska metod a
Ispitno vozilo (vozi lo H) s kombinaci jom karakteri stika relevantnih za cesto vni otpor (tj. masa, aerodinamički 
otpor i otpor kotrljanja guma) koje ima najveću ciklusnu potrošnju energije odabire se iz porodice (vidjeti 
stavke 6.3.2. i 6.3.3. ovog Pravilnika).
Ako aerodinamički utjecaj različitih naplataka unutar jedne interpolacijske porodice nije poznat, odabir se 
mora temeljiti na najv išem očekivanom aerodinamičk om otpor u. U pravilu se najv iši aerodinamički otpor 
može očekivati za kotač (a) najveće širine, (b) najvećeg promjera i (c) najotv oreni je konstr ukcije strukture (od 
najvažnijeg elementa nadalje).
Odabir kotača prov odi se povrh zahtjeva u pogledu najviše ciklusne potrošnje energije.
4.2.1.1.2. Ako se koristi interpolacijska metoda
Na zahtjev proizv ođača može se primij eniti interpolacijska metod a.
U tom se slučaju biraju dva ispitna vozila iz porodice koja ispunjava ju odgo varajuće zahtjeve za porodicu.
Ispitno vozilo H mora biti vozilo koje ima veću, a po mogućnosti najveću, ciklusnu potrošnju energije među 
odabranim vozilima, a ispitno vozilo L ono s manjom, a po mogućnosti najmanj om, ciklusnom potrošnjom 
energi je među odabranim vozilima.
Sva dodatna oprema i/ili oblici nadogradnje za koje je odlučeno da se neće uzeti u obzir ako se koristi 
interpolaci jska metod a mora ju biti jednaki za oba ispitna vozila H i L tako da ta dodatna oprema zbog svojih 
karakteristika relevantnih za cestovni otpor (tj. masa, aerodinamički otpor i otpor kotrljanja guma) rezultira 
najvećom kombinaci jom ciklusne potrošnje energije.
Ako se pojedinačno vozilo dostavlj a s komplet om standardnih kotača i guma te dodatno s komplet om 
zimskih guma (označenih crtežom planine s tri vrha i pahulje) s kotačima ili bez njih, dodatni kotači/gume ne 
smatraj u se dodatnom opremom.
4.2.1.1.2.1. Sljedeći zahtjevi za razlike između vozila H i L moraju se ispuniti za karakteri stike relevantne za cestovni 
otpor:
(a) da bi se koeficijenti cesto vnog otpora mog li ekstrapolirati
i.ako je f0_ind manji od f*0_L ili veći od f0_H kako je definirano u stavku 3.2.3.2.2.4. Priloga B7 u izračunu 
iz stavka 3.2.3.2.2.4. Priloga B7, potrebne su sljedeće minimalne razlike između vozila H i L:HR Službeni list Europske unij e L 423/268 26.11.2021.  
razlika otpora kotrljanja od najmanj e 1,0 kg/t i mase od najmanje 30 kg; ako je RR između 0 i 1,0, 
najmanja razlika u masi od 30 kg zamjenjuje se sa 100 kg;
ii.ako je f2_ind manji od f*2_L ili veći od f2_H kako je definirano u stavku 3.2.3.2.2.4. Priloga B7 u izračunu 
iz stavka 3.2.3.2.2.4. Priloga B7, potrebne su sljedeće minimalne razlike između vozila H i L:
razlika aerodinamičk og otpora (CD × Af) od najmanje 0,05 m2. Ako proizvođač može dokazati da su 
rezultati nakon ekstrapolacije i dalje racionalni, minimalni kriteriji iz točaka od i. do iii. ne mora ju se 
primij eniti;
(b) za svaku karakteri stiku cesto vnog otpora (tj. masa, aerodinamički otpor i otpor kotrljanja guma) i 
koeficijente cesto vnog otpora f0 i f2, vrijednosti vozila H mora ju biti veće od onih vozila L, inače se za tu 
karakteristi ku relevantnu za cesto vni otpor primjenjuje najgor i slučaj. Na zahtjev proizvođ ača vozila i uz 
odobrenje nadležnog tijela zahtjevi iz ove točke ne moraju se primij eniti.
4.2.1.1.2.2. Kako bi se dobila dovoljna razlika između vozila H i L za određenu karakteristiku relevantnu za cesto vni otpor , 
ili radi ispunjav anja kriterija iz stavka 4.2.1.1.2.1. ovog Priloga, proizv ođač može umjetno pogoršati vozilo H, 
npr. poveća vanjem ispitne mase.
4.2.1.2. Zahtjevi za porodice
4.2.1.2.1. Zahtjevi za primjenu interpolaci jske porodice ako se ne koristi interpolacijska metoda
Za kriterije kojima se definira interpolaci jska porodica vidjeti stavak 6.3.2. ovog Praviln ika.
4.2.1.2.2. Zahtjevi za primjenu interpolaci jske porodice ako se koristi interpolacijska metoda:
(a) ispunjav anje kriterija za interpolacijsku porodicu navedenih u stavku 6.3.2. ovog Praviln ika;
(b) ispunjav anje zahtjeva iz stavaka 2.3.1. i 2.3.2. Priloga B6.;
(c) izvođe nje izračuna iz stavka 3.2.3.2. Priloga B7.
4.2.1.2.3. Zahtjevi za primjenu porodice po cestovnom otpor u
4.2.1.2.3.1. Na zahtjev proizv ođača i po ispunjav anju kriterija iz stavka 6.3.3. ovog Pravilnika izračunava ju se vrijednosti 
cestovnog otpora za vozila H i L interpolacijske porodice.
4.2.1.2.3.2. Za potrebe porodice po cesto vnom otpor u ispitna vozila H i L, kako su definirana u stavku 4.2.1.1.2. ovog 
Priloga, su HR i LR.
4.2.1.2.3.3. Razlika u ciklusnoj potrošnji energi je između HR i LR iz porodice po cesto vnom otpor u mora biti najmanje 
4 %, a ne smije biti veća od 35 % na temelju HR u cijelom ciklusu WLTC-a za razred 3.
Ako je u porodicu po cestovnom otpor u uključeno više od jednog prijeno sa, za određivanje cestovnog otpora 
koristi se prijenos s najvišim gubicima snage.
4.2.1.2.3.4. Ako je razlika cesto vnog otpora dodatne opreme koja uzrokuje razliku u trenju određena u skladu sa 
stavkom 6.8. ovog Priloga, izračuna va se nova porodica po cesto vnom otpor u koja obuhvaća razliku 
cestovnog otpora vozila L i vozila H te nove porodice.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/269  
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
pri čemu su
N koeficijenti cesto vnog otpora nove porodice po cestovnom otpor u
R koeficijenti cesto vnog otpora referen tne porodice po cesto vnom otpor u
Delta koeficijenti razlike cesto vnog otpora određene u skladu sa stavk om 6.8.1. ovog Priloga
4.2.1.3. Dopušt ene kombinaci je odabira ispitnog vozila i zahtjeva za porodicu
U tablici A4/1 prikazane su dopušt ene kombinaci je odabira ispitnog vozila i zahtjeva za porodicu kako su 
opisani u stav cima 4.2.1.1. i 4.2.1.2. ovog Priloga.
Tablica A4/1
Dopuštene kombinacije odabira ispitnog vozila i zahtjeva za porodicu 
Zahtjevi koje treba 
ispuniti:(1) Bez 
inter polacij ske 
metode(2) Interpolaci jska 
metoda bez 
porodice po 
cesto vnom otpor u(3) Primjena 
porodice po 
cesto vnom otpor u(4) Interpo lacijska metoda 
s barem jednom 
porodicom po cesto vnom 
otpor u
Ispitno vozilo za 
cestovni otporstavak 4.2.1.1.1. 
ovog Prilogastavak 4.2.1.1.2. 
ovog Prilogastavak 4.2.1.1.2. 
ovog Priloganije primjenjivo
Porodica stavak 4.2.1.2.1. 
ovog Prilogastavak 4.2.1.2.2. 
ovog Prilogastavak 4.2.1.2.3. 
ovog Prilogastavak 4.2.1.2.2. ovog 
Priloga
Dodatno nema nema nema primjena stupca (3) 
„Primjena porodice po 
cestovnom otpor u” i 
primjena 
stavka 4.2.1.3.1. ovog 
Priloga
4.2.1.3.1. Izvođ enje cesto vnih otpora interpolacijske porodice iz porodice po cestovnom otpor u
Cesto vni otpor HR i/ili LR određuje se u skladu s ovim Prilogom.
Cesto vni otpor vozila H (i L) interpol acijske porodice unutar porodice po cesto vnom otpor u izračunava se u 
skladu sa stav cima od 3.2.3.2.2. do i uključujući 3.2.3.2.2.4. Priloga B7. na sljedeći način:
(a) pomoću HR i LR porodice po cesto vnom otpor u umjesto H i L kao ulaznih podataka za jednadžbe;
(b) pomoću parametara cestovnog otpora (tj. ispitne mase, Δ(C D ×A f) u odnosu na vozilo LR i otpor kotrljanja 
guma) vozila H (ili L) interpolacijske porodice kao ulaznih podataka za pojedinačno vozilo;
(c) ponavlj anjem tog izračuna za svak o H i L vozilo svake interpolacijsk e porodice unutar porodice po 
cesto vnom otpor u.
Interpolacija cestovnog otpora primjenjuje se samo na one karakteristike relevantne za cesto vni otpor koje su 
identificirane kao razlika između ispitnih vozila LR i HR. Za druge karakteri stike relevantne za cesto vni otpor 
primjenjuju se vrijednosti vozila HR.HR Službeni list Europske unij e L 423/270 26.11.2021.  
H i L iz interpolacijske porodice mogu se izvesti iz različitih porodica po cesto vnom otpor u. Ako je razlika 
između tih porodica po cestovnom otpor u rezultat primjene metode razlike (delta), vidjeti stavak 4.2.1.2.3.4. 
ovog Priloga.
4.2.1.4. Primjena porodice po matr ici cesto vnog otpora
Vozilo koje ispunjav a kriterije iz stavka 6.3.4. ovoga Pravi lnika koje je:
(a) reprezentativno za predviđenu seriju potpunih vozila koju porodica po matr ici cesto vnog otpora treba 
obuhvatiti u smislu proci jenjene najgore vrijednosti CD i oblika nadogradnje; i
(b) reprezentativno za predviđenu seriju vozila porodica po matr ici cesto vnog otpora treba obuhvatiti u 
smislu proci jenjenog prosjeka mase dodatne opreme;
koristi se za određivanje cestovnog otpora.
U slučaju da se ne može odrediti reprezentativni oblik nadogradnje za potpuno vozilo, ispitno vozilo mora biti 
opremljeno kutijast im okvirom s uglovima zaobljenima s polumjerom od najv iše 25 mm i širine jednake 
najvećoj širini vozila obuhvaćenih porodicom po matr ici cesto vnog otpora, a ukupna visina ispitnog vozila 
mora biti 3,0 m ±0,1 m, uključujući kutijasti okvir .
Proizv ođač i nadležno tijelo moraju se dogov oriti o tom e koji je model ispitnog vozila reprezentativan.
Vrijednosti ispitne mase, otpora kotrljanja guma i čeone površine vozila HM i LM određuju se tako da vozilo HM 
ima najveću ciklusnu potrošnju energije, a vozilo LM najmanj u ciklusnu potrošnju energije u porodici po 
matr ici cesto vnog otpora. Proizv ođač i nadležno tijelo mora ju se dogov oriti o parametr ima vozila za vozila 
HM i LM.
Cesto vni otpor svih pojedinačnih vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, uključujući HM i LM, izračunava 
se u skladu sa stavk om 5.1. ovog Priloga.
4.2.1.5. Pomični aerodinamični dijelovi nadogradnje
Pomični aerodinamički dijelovi nadogradnje na ispitivanim vozilima moraju raditi za vrijeme određivanja 
cestovnog otpora kako je zamišljeno u ispitnim uvjetima za WLTP ispitivanje tipa 1. (ispitna temperatura, 
raspon brzina vozila, raspon ubrzanja vozila, opterećenje mot ora itd.)
Svaki sustav vozila koji dinamički mijenja aerodinamički otpor vozila (npr. kontrola visine vozila) smatra se 
pomičnim aerodinamičkim dijelom nadogradnje. Ako buduća vozila budu opremljena dodatnom opremom s 
pomičnim aerodinamičkim elementima zbog čijeg utjecaj a na aerodinamički otpor su potrebni dodatni 
zahtjevi, uvest će se odgovara jući zahtjevi.
4.2.1.6. Vaganje
Prije i nakon postupka određivanja cesto vnog otpora, važe se odabrano vozilo , uključujući ispitnog vozača i 
ispitnu opremu, kako bi se utvrdila aritmetička prosječna masa mav. Na početku postupka određivanja 
cestovnog otpora masa vozila ne smije biti manja od mase ispitnog vozila H ili vozila L.
4.2.1.7. Konfiguraci ja ispitnog vozila
Konfiguraci ja ispitnog vozila bilježi se i koristi za sva kasni ja ispitivanja u režimu inercij skog usporavanja.
4.2.1.8. Stanje ispitnog vozila
4.2.1.8.1. Uhodav anje
Za potrebe ispitivanja koje slijedi ispitno vozilo mora biti odgovara juće uhodano prelask om najmanje 
10 000 km i najviše 80 000 km.
Na zahtjev proizv ođača može se koristiti vozilo s prijeđenih najmanje 3 000 km.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/271  
4.2.1.8.2. Specifikacije proizvođača
Vozilo mora biti u skladu sa specifikacijama proizv ođača za predviđeno vozilo iz serijske proizvod nje u 
pogledu tlaka u gumama, kako je opisano u stavku 4.2.2.3. ovog Priloga, namješten ost kotača u skladu sa 
stavkom 4.2.1.8.3. ovog Priloga te razmaka od tla, visine vozila, pogonsk og sklopa, maziva ležaja kotača i 
podešenosti kočnica radi izbjega vanja nereprezentativnog parazitsk og otpora.
4.2.1.8.3. Namješt enost kotača
Usmjerenost i nagib posta vljaju se na mak simalno odstupanje od uzdužne osi vozila unutar raspona koji je 
proizv ođač definirao. Ako proizvođač odredi vrijednosti za usmjerenosti i nagib, koriste se te vrijednosti. Na 
zahtjev proizvođ ača mogu se koristiti vrijednosti s većim odstupanjima od uzdužne osi vozila od propisanih 
vrijednosti. Propisane vrijednosti su referen ca za svak o održavanje tijek om životn og vijeka vozila.
Ostali podesivi parametr i za namještanje kotača (kao što je uzdužni nagib kotača) postavlja ju se na vrijednosti 
koje je prepor učio proizv ođač. Ako nema prepor učenih vrijednosti, parametr i se postavl jaju na aritmetičku 
sredinu raspona koji je proizvođ ač definirao.
Takvi podesivi parametr i i postavl jene vrijednosti moraju se zabilježiti.
4.2.1.8.4. Zatv oreni paneli
Tijekom određivanja cesto vnog otpora poklopac motorn og prost ora, poklopac prtljažnika, ručno upravljane 
pomične ploče i svi prozor i mora ju biti zatvo reni.
4.2.1.8.5. Režim inercijsk og uspora vanja
Ako se određivanjem posta vki dinamometra ne mogu ispuniti kriteriji opisani u stavku 8.1.3. ili 8.2.3. ovog 
Priloga zbog neponov ljivih sila, vozilo mora imati režim inercij skog usporavan ja. Režim inercij skog 
uspora vanja mora odobr iti nadležno tijelo, koje mora evidentirati njegovu upotrebu.
Ako vozilo ima režim inercijsk og usporavan ja, on mora biti aktivan i tijekom utvrđivanja cesto vnog otpora i 
na dinamometr u s valjcima.
4.2.2. Gume
4.2.2.1. Otpor kotrljanja guma
Otpor i kotrljanja guma mjere se u skladu s Prilogom 6. nizu izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 117 ili 
međunarodno priznatim ekvivalentom. Koeficijen ti otpora kotrljanja moraju se uskladiti s odgo varajućim 
regionalnim postupcima (npr . EU 1235/2011) i kategori zirati u skladu s razredima otpora kotrljanja iz 
tablice A4/2.
Tablica A4/2
Razredi energetsk e učink ovitosti s obzirom na koeficijente otpora kotrljanja (RR C) za gume razreda 
C1, C2 i C3 te vrijednos ti RRC-a koje za te razrede energetske učink ovitosti treba upotreblja vati u 
inter polaciji, kg/t 
Razred 
energetsk e 
učink ovi-
tosti Raspon RRC-a za gume razreda C1Raspon RRC-a za gume razreda 
C2 Raspon RRC-a za gume razreda C3
1 RRC ≤ 6,5 RRC ≤ 5,5 RRC ≤ 4,0
2 6,5 < RRC ≤ 7,7 5,5 < RRC ≤ 6,7 4,0 < RRC ≤ 5,0
3 7,7 < RRC ≤ 9,0 6,7 < RRC ≤ 8,0 5,0 < RRC ≤ 6,0
4 9,0 < RRC ≤ 10,5 8,0 < RRC ≤ 9,2 6,0 < RRC ≤ 7,0
5 10,5 < RRC ≤ 12,0 9,2 < RRC ≤ 10,5 7,0 < RRC ≤ 8,0
6 RRC > 12,0 RRC > 10,5 RRC > 8,0HR Službeni list Europske unij e L 423/272 26.11.2021.  
Razred 
energetsk e 
učink ovi-
tostiVrijednost RRC-a za interpolaciju 
za gume razreda C1Vrijednost RRC-a za interpolaciju 
za gume razreda C2Vrijednost RRC-a za interpolaciju za 
gume razreda C3
1 RRC = 5,9 (*) RRC = 4,9 (*) RRC = 3,5 (*)
2 RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5
3 RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5
4 RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 6,5
5 RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 7,5
6 RRC = 12,9 RRC = 11,2 RRC = 8,5
(*)Samo za razinu 1A: ako je stvar na vrijednost RRC-a niža od te vrijednosti, u interpolaciji se koristi stvar na vrijednost 
otpora kotrljanja gume ili bilo koja viša vrijednost do ovdje navedene vrijednosti RRC-a.
Ako se interpolaci jska metoda primjenjuje na otpor kotrljanja, kao ulazni podaci interpol acijske metode 
upotreblja vaju se stvar ne vrijednosti otpora kotrljanja za gume postavl jene na ispitna vozila L i H. Za 
pojedinačno vozilo iz interpolacijske porodice upotrebljava se vrijednost RRC-a za razred energetsk e 
učink ovitosti guma koje su postavljene na njega.
Ako se pojedinačno vozilo dostavlj a s komplet om standardnih kotača i guma te dodatno s komplet om 
zimskih guma (označenih crtežom planine s tri vrha i pahulje) s kotačima ili bez njih, dodatni kotači/gume ne 
smatraj u se dodatnom opremom.
4.2.2.2. Stanje guma
Gume korištene za ovo ispitivanje:
(a) ne smiju biti starije od 2 godine od datuma proizvodnje;
(b) ne smiju biti posebno obrađivane ili tretirane (npr. grijane ili umjetno starene), s iznimk om trošenja 
izvorn og oblika gaznog sloja;
(c) moraju prijeći najmanje 200 km na cesti prije određivanja cestovnog otpora;
(d) moraju imati stalnu dubinu gaznog sloja prije ispitivanja između 100 % i 80 % originalne dubine gaznog 
sloja u bilo kojoj točki na cijeloj širine gaznog sloja gume.
Prijeđena udaljenost nakon mjerenja dubine gaznog sloja ne smije biti veća od 500 km. Ako se to ograničenje 
od 500 km prek orači, dubina gaznog sloja mora se ponovno izmjer iti.
4.2.2.3. Tlak u gumama
Prednja i stražnja guma mora ju biti napuhane na vrijednost donje granice raspona tlaka u gumama koju je 
proizv ođač odredio za odabranu gumu na odgo varaj ućoj osovinu za masu za ispitivanje u režimu inercij skog 
uspora vanja.
4.2.2.3.1. Prilagodba tlaka u gumama
Ako je razlika između sobne temperature i temperature kondicioniranja veća od 5 °C, tlak u gumama se 
prilagođava kako slijedi:
(a) gume se kondicioniraj u dulje od 1 h na tlaku 10 % većem od ciljanog tlaka;
(b) prije ispitivanja tlak u gumama se smanjuje na tlak iz stavka 4.2.2.3. ovog Priloga, prilagođen za razliku 
temperature okruženja u kojem su kondicionirane i temperature ispitne okoline po stopi od 0,8 kPa po 
1 °C sljedećom jednadžbom:
Δpt¼0:8×ðT soak – T ambÞHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/273  
pri čemu je
Δptprilagodba tlaka u gumama dodanog na tlak u gumama definiran u stavku 4.2.2.3. ovog Priloga, 
kPa
0,8 faktor prilagođavanja tlaka, kPa/ °C
Tsoak temperatura kondicioniranja guma, °C
Tamb temperatura ispitne okoline ispitivanja, °C
(c) Od prilagođavanja tlaka do zagr ijavanja vozila gume moraju biti zaštićene od vanjskih izvora topline, 
uključujući od sunčevog zračenja.
4.2.3. Mjer ni uređaji
Svi mjer ni instr umenti postavl jaju se tako da se na najv eću moguću mjer u smanji njiho v utjecaj na 
aerodinamičke karakteri stike vozila.
Ako je očekivani utjecaj ugrađenog instr umenta na (CD × Af) veći od 0.015 m2, vozilo se ispituje s i bez 
instr umenta u aerodinamičk om tunelu koji ispunjava kriterije u stavku 3.2. ovog Priloga radi određivanja 
vrijednosti CD × Af. Odgo varajuća razlika oduzima se od f2. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje 
nadležnog tijela dobivena vrijednost može se koristiti za slična vozila za koja se očekuje jednak utjecaj opreme.
4.2.4. Zagr ijavanje vozila
4.2.4.1. Na cesti
Zagr ijavanje se obav lja samo vožnjom vozila.
4.2.4.1.1. Prije zagr ijavanja vozilo se usporava umjerenim kočenjem s otpuštenom spojk om ili autom atskim mjenjačem 
u neutralnom položa ju od 80 do 20 km/h tijek om 5 do 10 sekundi. Nak on tog kočenja ne smije biti dodatnog 
aktiviranja ili ručnog podeša vanja kočnog sustava.
Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela kočnice se mogu aktivirati i nakon zagr ijavanja s 
istim uspora vanjem opisanim u ovom stavku samo ako je to nužno.
4.2.4.1.2. Zagr ijavanje i stabilizacij a
Sva se vozila voze na 90 % najveće brzine primjenjivo g WLTC-a. Vozilo se može voziti na 90 % najv eće brzine 
sljedeće više faze (vidjeti Tablicu A4/3) ako se ta faza doda primjenjivo m WLTC-ov om postupku zagr ijavanja 
kako je definirano u stavku 7.3.4. ovog Priloga. Vozilo se zagr ijava najmanje 20 minuta dok se ne postignu 
stabilni uvjeti.
Tablica A4/3
Zag rijavanje i stabilizacija po fazama (prema potrebi) 
Razred ciklusa Primjenjivi WLTC 90 % najveće brzine Sljedeća viša faza
Razred 1 Low 1 + Medium 1 58km/h nije primjenjivo
Razred 2Low 2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2111 km/h nije primjenjivo
Low2 + Medium 2 + High 2 77km/h Extra High (111 km/h)
Razred 3Low 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3118 km/h nije primjenjivo
Low3 + Medium 3 + High 3 88km/h Extra High (118 km/h)HR Službeni list Europske unij e L 423/274 26.11.2021.  
4.2.4.1.3. Kriterij za stabilno stanje
Vidjeti stavak 4.3.1.4.2. ovog Priloga .
4.3. Mjerenje i izračun cesto vnog otpora metodom s režimom inercij skog usporavanja
Cesto vni otpor utvrđuje se ili metodom stacionar ne anemometr ije (stav ak 4.3.1. ovog Priloga) ili metodom 
anemometr ije na vozilu (stav ak 4.3.2. ovog Priloga).
4.3.1. Metoda s režimom inercijsk og uspora vanja sa stacionar nom anemometr ijom
4.3.1.1. Odabir referentnih brzina za određivanje krivulje cesto vnog otpora
Referentne brzine za određivanje cestovnog otpora odabir u se u skladu sa stavk om 2.2. ovog Priloga.
4.3.1.2. Prikupljanje podataka
Tijekom ispitivanja protek lo vrijeme i brzina vozila mjere se s minimalnom učestalošću od 10 Hz.
4.3.1.3. Postupak za vožnju u režimu inercij skog usporavanja
4.3.1.3.1. Nak on postupka zagr ijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog Priloga i neposredno prije svake vožnje u 
režimu inercij skog usporavan ja, vozilo se ubrzava na brzinu koja je 10 do 15 km/h veća od najv eće 
referentne brzine pa se najviše 1 minutu vozi na toj brzini. Vožnja u režimu inercijsk og usporavanja 
započinje odmah nakon toga.
4.3.1.3.2. Za vrijeme vožnje u režimu inercij skog usporavanja mjenjač mora biti u neutralnom položa ju. Svak o kretanje 
upra vljača mora se izbjega vati koliko god je to moguće i ne smije se aktivirati kočnice vozila.
4.3.1.3.3. Ispitivanje se ponavlj a sve dok podaci iz vožnj e u režimu inercij skog uspora vanja ne ispune zahtjeve za 
statističku preciznost kako je naved eno u stavku 4.3.1.4.2. ovog Priloga.
4.3.1.3.4. Iako je prepor učeno da se svaka vožnj a u režimu inercij skog uspora vanja izvede bez prekida, ako se u jednoj 
vožnji ne mogu prikupiti podaci za sve točke referen tne brzine, ispitivanje u režimu inercijsk og usporavan ja 
može se provesti tako da prva i zadnja referentna brzina nisu nužno najviša ni najniža referentna brzina. U 
tom slučaju primjenjuju se sljedeći dodatni zahtjevi:
(a) najmanj e jedna referentna brzina u svak oj vožnji u režimu inercijsk og usporavan ja mora se preklapati s 
vožnj om u režimu inercijsk og usporavanja neposredno višeg raspona brzine. Ta referen tna brzina je 
točka prekida;
(b) na svak oj preklopljenoj referentnoj brzini prosječna sila vožnje u režimu inercij skog uspora vanja nižeg 
raspona brzine ne smije odstupati od prosječne sile vožnje u režimu inercij skog usporavanja neposredno 
višeg raspona brzine za ±10 N ili ±5 %, ovisno što je veće;
(c) podaci za preklopljenu referentnu brzinu vožnj e u režimu inercij skog uspora vanja nižeg raspona brzine 
upotrebljava ju se samo za provj eru kriterija (b); oni se isključuju iz evaluacije statističke preciznosti, kako 
je definirana u stavku 4.3.1.4.2. ovog Priloga;
(d) Preklopljena brzina smije biti manja od 10 km/h, ali ne i manja od 5 km/h. U tom se slučaj u kriterij 
preklapanja, (b), provj erava ekstrapolacijom polinomskih krivulja za segment niže i više brzine do 
preklapanja od 10 km/h ili uspoređivanjem prosječne sile u relevantnom rasponu brzine.
4.3.1.3.5. Prepor učuje se da se vožnj e u režimu inercij skog uspora vanja izvode uzast opno i bez nepotrebnih odgađanja. 
Ako između vožnji u režimu inercij skog usporavanja postoji prekid (npr . zbog pauze vozača, provje re 
cjelo vitosti vozila itd.), vozilo se ponovno zagr ijava u skladu s opisom iz stavka 4.2.4. pa vožnje u režimu 
inercij skog usporavanja ponovno počinju od te točke.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/275  
4.3.1.4. Mjerenje vremena vožnje u režimu inercijsk og uspora vanja
4.3.1.4.1. Mjer i se vrijeme u režimu inercijsk og uspora vanja koje odgovara referentnoj brzini vj kao vrijeme proteklo od 
brzine vozila (vjþ5km=h ) do (vj – 5km=h ).
4.3.1.4.2. Mjerenja se prov ode u suprotnim smjerovim a do dobivanja najmanje tri para mjerenja koja su u skladu sa 
statističk om preciznosti pj definiranom sljedećom jednadžbom:
pj¼h×σ j
√n×Δt pj≤0:030
pri čemu je
pj statistička preciznost mjerenja na referentnoj brzini vj
n broj paro va mjerenja
Δtpj harmonički prosjek vremena u režimu inercijsk og usporavanja na referentnoj brzini vj u sekundama, 
definiran jednadžbom:
Δtpj¼n
∑n
i¼11
Δtji
pri čemu je
Δtji harmonički prosjek vremena u režimu inercijsk og usporavanja i-tog para mjerenja na brzini vj u 
sekundama, definiran jednadžbom:
Δtji¼2
1
Δtjai !
þ1
Δtjbi !
pri čemu su
Δtjaiand Δtjbi vremena u režimu inercij skog usporavanja i-tog mjerenja na referentnoj brzini vj u 
sekundama u smjer u a odnosno b
σj standardna devi jacija , u sekundama, definiran a kao:
σj¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
n – 1∑n
i¼1ðΔt ji – Δt pjÞ2r
h koeficijent iz tablice A4/4
Tablica A4/4
Koef icijent h u funkciji n 
n h n h
3 4,3 17 2,1
4 3,2 18 2,1
5 2,8 19 2,1
6 2,6 20 2,1
7 2,5 21 2,1
8 2,4 22 2,1
9 2,3 23 2,1
10 2,3 24 2,1HR Službeni list Europske unij e L 423/276 26.11.2021.  
11 2,2 25 2,1
12 2,2 26 2,1
13 2,2 27 2,1
14 2,2 28 2,1
15 2,2 29 2,0
16 2,1 30 2,0
4.3.1.4.3. Ako se tijek om mjerenja u jednom smjer u pojavi neki vanjski faktor ili dogodi radnja vozača koji utječe na 
ispitivanje cesto vnog otpora, ne prihvaćaju se ni to mjerenje ni odgo varajuće mjerenje u suprotnom smjer u. 
Bilježe se svi odbačeni podaci i razlog odbacivanja, a broj odbačenih mjer nih parova ne smije biti veći od 1/3 
ukupnog broja mjer nih paro va. Ako je riječ o ispitivanju s prekidima, kriteriji za odbacivanje primjenjuju se na 
cijeli raspon brzine ispitivanja s prekidima.
Zbog nesigur nosti valjanosti podataka i iz praktičnih razlog a može se izvesti više parova vožnji nego što je 
propisano u stavku 4.3.1.4.2. ovog Priloga, ali ukupan broj parova vožnji ne smije biti veći od 30, uključujući 
odbačene parove kako su opisani u ovom stavku. U tom slučaj u podaci se ocjenjuju u skladu sa 
stavkom 4.3.1.4.2. ovog Priloga od prvog para vožnj i pa se ocjenjuje onolik o uzast opnih parova vožnji 
koliko je potrebno da se postigne statistička preciznost u skupu podataka koji ne sadrži više od 1/3 odbi jenih 
paro va vožnji. Preostali parovi vožnji se ne uzima ju u obzir .
4.3.1.4.4. Sljedeća jednadžba koristi se za izračun aritmetičk e sredine cesto vnog otpora ako se upotreblja va harmonički 
prosjek naizmjeničnih vremena u režimu inercijsk og usporavan ja:
Fj¼1
3:6×ðm avþmrÞ×2×Δv
Δtj
pri čemu je
Δv 5 km/h
Δtj harmonički prosjek naizmjeničnih mjerenja vremena u režimu inercij skog usporavan ja na brzini vj u 
sekundama, definiran kao:
Δtj¼2
1
Δtjaþ1
Δtjb
pri čemu su
Δtjai Δtjb harmonički prosjek vremena u režimu inercijsk og usporavan ja u smjero vima a odnosno b, 
koja odgovara ju referentnoj brzini vj u sekundama, definiran sljedećim jednadžbama:
Δtja¼n
∑n
i¼11
tjai
i
Δtjb¼n
∑n
i¼11
tjbi
pri čemu je
mav aritmetički prosjek mase ispitnog vozila na početku i na kraju određivanja cesto vnog otpora u kg
mr ekvivalentna efektivna masa rotirajućih dijelo va u skladu sa stavk om 2.5.1. ovog PrilogaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/277  
Koeficijen ti f0, f1 i f2, u jednadžbi cesto vnog otpora izračunava ju se regresijsk om analizom, metodom 
najmanjih kvadrata.
Ako je ispitno vozilo reprezentativno za porodicu po matr ici cesto vnog otpora, koeficijent f1 postavlja se na 
nulu, a koeficijen ti f0 i f2 ponovno se izračuna vaju regresi jskom analizom, metodom najmanjih kvadrata.
4.3.1.4.5. Korekcija na referentne uvjete
Krivulja određena u stavku 4.3.1.4.4. ovog Priloga korigira se na referen tne uvjet e kako su utvrđeni u 
stavku 4.5. ovog Priloga.
4.3.2. Metoda s režimom inercijsk og uspora vanja s ugrađenom anemometr ijom
Vozilo se zagr ijava i stabilizira u skladu sa stavk om 4.2.4. ovog Priloga.
4.3.2.1. Dodatni mjer ni uređaj i za ugrađenu anemometr iju
Ugrađeni anemometar i mjer ni instr umenti umjerava ju se radom na ispitnom vozilu u kojem se umjera vanje 
događa tijek om zagr ijavanja prije ispitivanja.
4.3.2.1.1. Relativna brzina vjetra mjer i se s minimalnom učestalošću od 1 Hz i točnošću od 0,3 m/s. Blokada vozilom 
mora se uzeti u obzir u umjera vanju anemometra.
4.3.2.1.2. Smjer vjetra mjer i se u odnosu na smjer kretanja vozila. Relativni smjer vjetra mjer i se s rezoluci jom od 1 
stupnja i točnošću od 3 stupnja; mrtva zona instr umenta ne smije biti veća od 10 stupnjeva i mora biti 
usmjerena iza vozila.
4.3.2.1.3. Prije vožnje u režimu inercijsk og uspora vanja anemometar se umjera va za brzinu vjetra i pomak zbog 
relativnog smjera vjetra u skladu s Prilogom A normi ISO 10521-1:2006(E).
4.3.2.1.4. U umjera vanju se korigira za blokadu anemometra kako je opisano u Prilogu A normi ISO 10521-1:2006(E) 
kako bi se njezin utjecaj sveo na najmanju moguću mjer u.
4.3.2.2. Odabir raspona brzine vozila za određivanje krivulje cestovnog otpora
Raspon brzine ispitnog vozila odabire se u skladu sa stavk om 2.2. ovog Priloga.
4.3.2.3. Prikupljanje podataka
Prote klo vrijeme, brzina vozila i brzina strujanja zraka (brzina vjetra, smjer) u odnosu na vozilo mjere se 
tijekom postupka s učestalošću od 5 Hz. Tempe ratura okoline mora biti sinkronizirana i uzork ovana s 
minimalnom učestalošću od 0,1 Hz.
4.3.2.4. Postupak za vožnju u režimu inercij skog usporavanja
Mjerenja se prov ode u parovi ma vožnji u suprotnim smjero vima sve dok se ne dobi je najmanje deset 
uzast opnih vožnji (pet parova) . Ako neka vožnja ne ispuni tražene uvjet e ispitivanja s anemometr ijom u 
vozilu, taj se par, tj. i ta vožnja i odgo varajuća vožnja u suprotnom smjer u, odbacuje. Svi valjani parovi 
uvršta vaju se u konačnu analizu najmanje 5 parova vožnji u režimu inercijsk og usporavan ja. Vidjeti stavak 
4.3.2.6.10. ovog Priloga za kriterije statističke validaci je.
Anemometar se postavl ja tako da se učinak na radne karakteri stike vozila svede na minimum.HR Službeni list Europske unij e L 423/278 26.11.2021.  
Anemometar mora biti postavljen u skladu s jednom od sljedećih opcija:
(a) na motki približno 2 metra ispred prednje točke aerodinamičke stagnacije vozila;
(b) na krovu vozila na njego voj središnjici. Ako je moguće, anemometar se postavlja unutar 30 cm od vrha 
vjetrobrana;
(c) na poklopcu motorn og prostor a na središnjici vozila na sredini između prednjeg dijela vozila i donjeg 
ruba vjetrobrana.
U svim se slučaj evima anemometar postavl ja paralelno s površinom ceste . U slučaju da se koriste položaji (b) 
ili (c) rezultati vožnji u režimu inercij skog uspora vanja analitički se prilagođava ju za dodatni aerodinamički 
otpor nastao zbog anemometra. To se prilagođavan je vrši ispitivanjem vozila u režimu inercij skog 
uspora vanja u aerodinamičk om tunelu s i bez anemometra na istom položaju kao na stazi. Izračunana razlika 
je inkrementalni koeficijent aerodinamičk og otpora CD u kombinaciji s čeonom površinom, koji se koristi za 
korekcij u rezultata vožnji u režimu inercij skog uspora vanja.
4.3.2.4.1. Nak on postupka zagr ijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog Priloga i neposredno prije svake vožnje u 
režimu inercij skog usporavan ja, vozilo se ubrzava na brzinu koja je 10 do 15 km/h veća od najv eće 
referentne brzine pa se najviše 1 minutu vozi na toj brzini. Vožnja u režimu inercijsk og usporavanja 
započinje odmah nakon toga.
4.3.2.4.2. Za vrijeme vožnje u režimu inercij skog usporavanja mjenjač mora biti u neutralnom položa ju. Svak o kretanje 
upra vljača mora se izbjega vati koliko god je to moguće i ne smije se aktivirati kočnice vozila.
4.3.2.4.3. Iako je prepor učeno da se svaka vožnj a u režimu inercij skog uspora vanja izvede bez prekida, ako se u jednoj 
vožnji ne mogu prikupiti podaci za sve točke referen tne brzine, ispitivanje u režimu inercijsk og usporavan ja 
može se provesti tako da prva i zadnja referentna brzina nisu nužno najviša ni najniža referentna brzina. U 
slučaj u vožnji s prekidima primjenjuju se sljedeći dodatni zahtjevi:
(a) najmanj e jedna referentna brzina u svak oj vožnji u režimu inercijsk og usporavan ja mora se preklapati s 
vožnj om u režimu inercijsk og usporavanja neposredno višeg raspona brzine. Ta referen tna brzina je 
točka prekida;
(b) na svak oj preklopljenoj referentnoj brzini prosječna sila vožnje u režimu inercij skog uspora vanja nižeg 
raspona brzine ne smije odstupati od prosječne sile vožnje u režimu inercij skog usporavanja neposredno 
višeg raspona brzine za ±10 N ili ±5 %, ovisno što je veće;
(c) podaci za preklopljenu referentnu brzinu vožnj e u režimu inercij skog uspora vanja nižeg raspona brzine 
upotrebljava ju se samo za provj eru kriterija (b); oni se isključuju iz evaluacije statističke preciznosti, kako 
je definirana u stavku 4.3.1.4.2. ovog Priloga;
(d) Preklopljena brzina smije biti manja od 10 km/h, ali ne i manja od 5 km/h. U tom se slučaj u kriterij 
preklapanja, (b), provj erava ekstrapolacijom polinomskih krivulja za segment niže i više brzine do 
preklapanja od 10 km/h ili uspoređivanjem prosječne sile u relevantnom rasponu brzine.
4.3.2.4.4. Prepor učuje se da se vožnj e u režimu inercij skog uspora vanja izvode uzast opno i bez nepotrebnih odgađanja. 
Ako između vožnji u režimu inercij skog usporavanja postoji prekid (npr . zbog pauze vozača, provje re 
cjelo vitosti vozila itd.), vozilo se ponovno zagr ijava u skladu s opisom iz stavka 4.2.4. pa vožnje u režimu 
inercij skog usporavanja ponovno počinju od te točke.
4.3.2.5. Određivanje jednadžbe gibanja
Simboli u jednadžbama gibanja anemometra u vozilu naved eni su u tablici A4/5.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/279  
Tablica A4/5
Simboli u jednadžbama gibanja anemometra u vozilu 
Simbol Jedinice Opis
Af m2čeona površina vozila
a0 … an stupnjevi-1koeficijenti aerodinamičk og otpora kao funkci ja kuta skretanja
Am N koeficijent mehaničk og otpora
Bm N/(km/h) koeficijent mehaničk og otpora
Cm N/(km/h)2koeficijent mehaničk og otpora
CDðYÞ koeficijent aerodinamičk og otpora kod kuta skretanja Y
D N otpor
Daero N aerodinamički otpor
Df N otpor prednje osovine (uključujući prijenosni sustav)
Dgrav N grav itacijski otpor
Dmech N mehanički otpor
Dr N otpor stražnje osovine (uključujući prijenosni sustav)
Dtyre N otpor kotrljanja guma
ðdh=dsÞ — sinus nagiba staze u smjer u kretanja (+ znači uspon)
ðdv=dtÞ m/s2ubrza vanje
g m/s2grav itacijska konstanta
mav kg aritmetički prosjek mase ispitnog vozila prije i poslije određivanja 
cestovnog otpora
me kg efektivna inercija vozila s rotirajućim sasta vnim dijelovima
ρ kg/m3gust oća zraka
t s vrijeme
T K temperatura
v km/h brzina vozila
vr km/h relativna brzina vjetra
Y stupnjevi kut skretanja prividnog vjetra u odnosu na smjer kretanja vozila
4.3.2.5.1. Opći oblik
Opći oblik jednadžbe gibanja je:
 – m edv
dt��
¼DmechþDaeroþDgrav
pri čemu je
Dmech¼DtyreþDfþDr
Daero¼1
2��
ρCDðYÞA fv2
r
Dgrav¼m×g×dh
ds��HR Službeni list Europske unij e L 423/280 26.11.2021.  
Ako nagib ispitne staze nije veći od 0,1 % na cijeloj njezinoj duljini, Dgrav može se postaviti na nulu.
4.3.2.5.2. Modeliranje mehaničk og otpora
Mehanički otpor sasta vljen od zasebnih kompon enti koje predstavlj aju gubitke zbog trenja guma Dtyre i 
prednje i stražnje osovine Df i Dr (uključujući gubitke u prijenosu) modelira se kao trinom funkci je brzine 
vozila v prema jednadžbi u nastav ku:
Dmech¼AmþBmvþCmv2
pri čemu se Am, Bm i Cm određuju u analizi podataka pomoću metode najmanjih kvadrata. Te konstante 
odraža vaju kombinaci ju prijeno snog susta va i otpora guma.
Ako je ispitno vozilo reprezentativno za porodicu po matr ici cesto vnog otpora, koeficijent Bm postavl ja se na 
nulu, a koeficijen ti Am i Cm pono vno se izračunava ju regresijsk om analizom, metodom najmanjih kvadrata.
4.3.2.5.3. Modeliranje aerodinamičk og otpora
Koeficijen t aerodinamičk og otpora CD(Y) modelira se kao polinom s pet monoma kao funkci ja kuta skretanja 
Y u skladu sa sljedećom jednadžbom:
CDðYÞ¼a0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4
a0 – a4 su konstantni koeficijenti čije su vrijednosti određene u analizi podataka.
Aerodinamički otpor određuje se kombiniranjem koeficijen ta otpora s čeonom površinom vozila Af i relativne 
brzine vjetra vr:.
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
r×C DYðÞ
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þ
4.3.2.5.4. Konačna jednadžba gibanja
Supstituci jom konačni oblik jednadžbe gibanja postaje:
–medv
dt��
¼AmþBmvþCmv2þ1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þþ m×g×dh
ds��
4.3.2.6. Reduciranje podataka
Gener ira se trinom radi opisivanja sile cesto vnog otpora kao funkci je brzine F¼AþBvþCv2, korigirane na 
standardne uvjet e sobne temperature i tlaka u mirnom zraku. Metoda za ovaj analitički proces opisana je u 
stav cima od 4.3.2.6.1. do i uključujući 4.3.2.6.10. ovog Priloga.
4.3.2.6.1. Određivanje koeficijen ata umjeravanja
Ako nisu prethodno određeni, određuju se faktori umjera vanja za korekcij u relativne brzine vjetra i kuta 
skretanja za blokadu vozilom. Tijek om faze zagr ijavanja ispitnog postupka bilježe se izmjerena brzina vozila 
v, relativna brzina vjetra vr i skretanja Y. Na ispitnoj stazi voze se parovi vožnji u suprotnim smjerovim a na 
konstantnoj brzini od 80 km/h pa se za svaku vožnju određuju aritmetičk e srednje vrijednosti v, vr i Y. 
Fakt ori umjeravan ja kojima se umanjuju ukupne pogreške zbog čeonog i bočnog vjetra u svim parovima 
vožnje, tj. zbroj ðhead i–head iþ1Þ2itd., odabir u se ako se head i i head iþ1odnose na brzinu vjetra i smjer vjetra 
iz paro va ispitnih vožnj i u suprotnim smjerovi ma tijekom zagr ijavanja/stabilizaci je vozila prije ispitivanja.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/281  
4.3.2.6.2. Izvođ enje podataka na razini svake sekunde
Iz podataka prikupljenih za vrijeme vožnji u režimu inercijsk og uspora vanja vrijednosti za v,ðdh
dsÞðdv
dtÞ,v2
ri Y 
utvrđuju se primjenom faktora umjeravan ja dobivenih u stav cima 4.3.2.1.3. i 4.3.2.1.4. ovog Priloga. Za 
prilagodbu uzoraka na učestalost od 1 Hz koristi se filtriranje podataka.
4.3.2.6.3. Preliminar na analiza
Koristeći tehniku linear ne regresi je, metod u najmanj ih kvadrata, sve točke podataka analiziraj u se odjednom 
da se odredi Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 i a4 ako je me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,i ρ.
4.3.2.6.4. Netipične vrijednosti podataka
Predviđena snaga meðdv
dtÞizračunava se i uspoređuje s promatranim točkama podataka. Označava ju se točke 
podataka s prek omjer nim odstupanjima, npr. većim od tri standardne devi jacije.
4.3.2.6.5. Filtr iranje podataka (opcionalno)
Mogu se primij eniti odgovar ajuće tehnik e filtriranja podataka pa se preostali podaci izglađuju.
4.3.2.6.6. Uklanjanje podataka
Označa vaju se podaci prikupljeni na točkama u kojima su kuto vi skretanja veći od ±20 stupnjeva u odnosu na 
smjer vožnje vozila. Također se označava ju podaci prikupljeni na točkama u kojima je relativna brzina vjetra 
manja od +5 km/h (kak o bi se izbjeg li uvjeti u kojima je brzina vjetra koji puše u smjer u kretanja vozila veća 
od brzine vozila) . Analiza podataka je ograničena na brzine vozila unutar raspona brzine izabrane u skladu sa 
stavkom 4.3.2.2. ovog Priloga.
4.3.2.6.7. Konačna analiza podataka
Svi se neoznačeni podaci analiziraju pomoću tehnik e linear ne regresi je, metodom najmanjih kvadrata. 
Određuju se Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 i a4 na teme lju zadanih me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,i ρ.
4.3.2.6.8. Ograničena analiza (opcionalno)
Da bi se bolje razlik ovao aerodinamički i mehanički otpor vozila, može se primij eniti ograničena analiza tako 
da se čeona površina vozila Af i koeficijen t otpora zraka CD uzimaju kao fiksne vrijednosti ako su prethodno 
utvrđene.
4.3.2.6.9. Korekcija na referentne uvjete
Jednadžbe gibanja korigiraju se na referentne uvjet e kako je naved eno u stavku 4.5. ovog Priloga.
4.3.2.6.10. Statistički kriteriji za ugrađenu anemometr iju
Isključivanje svak og para vožnji u režimu inercij skog usporava nja mora promijeniti izračunani cesto vni otpor za 
svaku referen tnu brzinu u režimu inercij skog uspora vanja vj manje od zahtjeva za konverg entnost za sve i i j:
ΔFiðvjÞ=Fðv jÞ≤0:030ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
n – 1pHR Službeni list Europske unij e L 423/282 26.11.2021.  
pri čemu je
ΔFiðvjÞ razlika između izračunanog cesto vnog otpora sa svim vožnjama u režimu inercij skog 
usporavan ja i izračunanog cesto vnog otpora s isključenim i-tim parom vožnji u režimu 
inercij skog uspora vanja, N
Fðv jÞ izračunani cesto vni otpor s uključenim svim vožnjama u režimu inercij skog usporavanja, N
vj referen tna brzina vozila, km/h
n broj paro va vožnji u režimu inercij skog usporavanja, svi valjani paro vi uključeni
Ako zahtjev za konver genci ju nije ispunjen, parovi se uklanjaju iz analize, počevši od para kod kojeg je 
dobivena najv eća razlika u izračunanom cestovnom otpor u, sve dok se zahtjev za konverg enciju ne ispuni, 
pri čemu je za konačno određivanje cestovnog otpora potrebno najmanj e 5 valjanih paro va.
4.4. Mjerenje i izračun otpora vožnje metodom mjerenja zakretnog momenta
Kao altern ativa metodama s režimom inercij skog usporavanja može se primij eniti metod a mjerenja zakretnog 
momenta, u kojoj se otpor i vožnj e utvrđuju mjerenjem zakretnog momenta na pogonskim kotačima na 
točkama referen tne brzine u vremenskim razdobljima od najmanj e 5 sekundi.
4.4.1. Postav ljanje mjerača zakretnog momenta
Mjerači zakretnog momenta postavl jaju se između glavine i naplatka svak og pogonsk og kotača radi mjerenja 
zakretnog momenta potrebnog da se održava stalna brzina vozila.
Mjerač zakretnog momenta mora se umjeravati redovit o, barem jednom godišnje, sljedivo do drža vnih ili 
međunarodnih etalona, kako bi se postig la zahtij evana točnost i preciznost.
4.4.2. Postupak i uzork ovanje podataka
4.4.2.1. Odabir referentnih brzina za određivanje krivulje otpora vožnje
Točke referentne brzine za određivanje otpora vožnje odabir u se u skladu sa stavk om 2.2. ovog Priloga.
Referentne brzine mjere se od najveće prema najmanjoj. Na zahtjev proizv ođača dopuštaju se razdoblja 
stabilizacij e između mjerenja, ali brzina tijekom stabilizacije ne smije biti veća od sljedeće referentne brzine.
4.4.2.2. Prikupljanje podataka
Skupovi podataka koji se sastoje od stvar ne brzine vji, stvar nog zakretnog momenta Cji i vremena tijekom 
razdoblja od najmanje 5 sekundi mjere se svakih vj s učestalosti uzork ovanja od najmanje 10 Hz. Skupovi 
podataka prikupljeni tijek om jednog vremensk og razdoblja za referentnu brzinu vj smatraj u se jednim 
mjerenjem.
4.4.2.3. Postupak mjerenja zakretnog momenta
Prije ispitivanja metodom mjerenja zakretnog momenta vozilo se zagr ijava u skladu sa stavkom 4.2.4. ovog 
Priloga.
Tijekom ispitnog mjerenja svak o kretanje upravljača mora se izbjeg avati koliko god je to moguće i ne smije se 
aktivirati kočnice vozila.
Ispitivanje se pona vlja sve dok podaci o otpor ima vožnj e ne ispune zahtjeve za preciznost mjerenja kako je 
navedeno u stavku 4.4.3.2. ovog Priloga.
4.4.2.4. Odstupanje brzine
Tijekom mjerenja jedne točke referentne brzine odstupanje brzine od aritmetičk og prosjeka brzine (vji-vjm) 
izračunanog u skladu sa stavkom 4.4.3. ovog Priloga, mora biti unutar vrijednosti u tablici A4/6.
Aritmetička prosječna brzina vjm ni na jednoj točki referentne brzine ne smije uz to odstupati od referentne 
brzine vj za više od ±1 km/h ili 2 % referentne brzine vj, ovisno što je veće.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/283  
Tablica A4/6
Ods tupanje brzine 
Vremensk o razdoblje, s Odstupanje brzine, km/h
5– 10 ±0,2
10– 15 ±0,4
15– 20 ±0,6
20– 25 ±0,8
25– 30 ±1,0
≥ 30 ±1,2
4.4.2.5. Atmosferska temperatura
Ispitivanja se prov ode pod istim temperatur nim uvjetima kao što je definirano u stavku 4.1.1.2. ovog Priloga.
4.4.3. Izračun aritmetičk og prosjeka brzine i aritmetičk og prosjeka zakretnog momenta
4.4.3.1. Postupak izračuna
Aritmetički prosjek brzine vjm, u km/h, i aritmetički prosjek zakretnog momenta Cjm, u Nm, svak og mjerenja 
izračuna va se iz skupova podataka prikupljenih u stavku 4.4.2.2. ovog Priloga sljedećim jednadžbama:
vjm¼1
k∑k
i¼1vji
i
Cjm¼1
k∑k
i¼1Cji – C js
pri čemu je
vji stvar na brzina vozila i-tog skupa podataka postavljenog na točku referen tne brzine j, km/h
k broj skupo va podataka u jednom mjerenju
Cji stvar ni zakretni moment i-tog skupa podataka, Nm
Cjs kompenzaci ja za zanošenje zbog vjetra, Nm, dobivena sljedećom jednadžbom:
Cjs¼ðm stþmrÞ×α jrj
Cjs
1
k∑k
i¼1Cjine smije biti veći od 0,05 i može se zanemar iti ako αj nije veći od ±0,005 m/s2.
mst masa ispitnog vozila na početku mjerenja, izmjerena neposredno prije zagr ijavanja, nipošto ranije, kg
mr ekvivalentna efektivna masa rotirajućih dijelo va u skladu sa stavk om 2.5.1. ovog Priloga, kg
rj dinamički polumjer gume određen u referentnoj točki na 80 km/h, ili u referentnoj točki na najvećoj 
brzini vozila ako je ta brzina manja od 80 km/h, izračuna va se prema sljedećoj jednadžbi:
rj¼1
3:6×vjm
2×πnHR Službeni list Europske unij e L 423/284 26.11.2021.  
pri čemu je
n rotaci jska frekvencija pogonjene gume, s-1
αj aritmetički prosjek ubrzanja, m/s2, koji se izračunava sljedećom jednadžbom:
αj¼1
3:6×k∑k
i¼1tivji – ∑k
i¼1ti∑k
i¼1vji
k×∑k
i¼1t2
i – ½∑k
i¼1ti�2
pri čemu je
ti vrijeme uzork ovanja i-tog skupa podataka, s
4.4.3.2. Preciznost mjerenja
Mjerenja se prov ode u suprotnim smjerovima do dobivanja najmanj e tri para mjerenja na svak oj referentnoj 
brzini vi za koje Cj¯zadov oljava preciznost ρj prema sljedećoj jednadžbi:
ρj¼h×sffiffiffinp×Cj¯≤0:030
pri čemu je
n broj paro va mjerenja za Cjm
Cj¯otpor i vožnje na brzini vj, Nm, koji se izračunava ju jednadžbom:
Cj¯¼1
n∑n
i¼1Cjmi
pri čemu je
Cjmi aritmetički prosjek zakretnog momenta i-tog para mjerenja na brzini vj, Nm, dobiven pomoću:
Cjmi¼1
2×ðC jmaiþCjmbiÞ
pri čemu su
Cjmai I Cjmbi aritmetički prosjeci zakretnih momenata i-tog mjerenja na brzini vj utvrđeni u skladu sa 
stavk om 4.4.3.1. ovog Priloga za svaki smjer , a odnosno b, Nm
s standardna devi jacija , Nm, izračunana prema sljedećoj jednadžbi:
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
k – 1∑k
i¼1ðCjmi – Cj¯Þ2r
h koeficijent kao funkci ja od n kako je navedeno u tablici A4/4 u stavku 4.3.1.4.2. ovog Priloga
4.4.4. Određivanje krivulje otpora vožnj e
Aritmetički prosjek brzine vozila i aritmetički prosjek zakretnog momenta na svak oj točki referentne brzine 
izračuna vaju se sljedećim jednadžbama:
Vjm = ½ × (vjma + vjmb)
Cjm = ½ × (Cjma +C jmb)
Sljedeća regresijsk a krivulja najmanjih kvadrata aritmetičk og prosjeka otpora vožnj e prilagođava se za sve 
paro ve podataka (vjm, Cjm) na svim referen tnim brzinama opisanima u stavku 4.4.2.1. ovog Priloga radi 
određivanja koeficijenata c0, c1 i c2.
Bilježe se koeficijenti c0, c1 i c2, i vremena u režimu inercij skog uspora vanja izmjerena na dinamometr u s 
valjcima (vidjeti stavak 8.2.4. ovog Priloga).
Ako je ispitno vozilo reprezentativno za porodicu po matr ici cesto vnog otpora, koeficijent f1 postavlja se na 
nulu, a koeficijen ti f0 i f2 ponovno se izračuna vaju regresi jskom analizom, metodom najmanjih kvadrata.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/285  
4.5. Korekcija na referentne uvjete i mjer na oprema
4.5.1. Korekcijski faktor za otpor zraka
Korekcijski faktor za otpor zraka K2 utvrđuje se sljedećom jednadžbom:
K2¼T
293K×100kPa
P
pri čemu je
T aritmetički prosjek atmosfersk e temperature svih pojedinačnih vožnji, u kelvinima (K)
P aritmetički prosjek atmosfersk og tlaka, kPa
4.5.2. Korekcijski faktor za otpor kotrljanja
Korekcijski faktor za otpor kotrljanja K0, u Celzijev im stupnjevima-1 (°C-1), može se utvrditi na temelju 
empirijskih podataka pa ga nadležno tijelo može odobr iti za određeno ispitivanje vozila i guma, ili se može 
pretpostav iti sljedeće:
K0¼8:6×10 – 3°C – 1
4.5.3. Korekcija za vjetar
4.5.3.1. Korekcija za vjetar ako se koristi stacionar na anemometr ija
Nije potrebno primij eniti korekciju za vjetar ni za jedan valjani par vožnj i za koji aritmetički prosjek brzine 
vjetra nije veći od 2 m/s. Ako se brzina vjetra mjer i na više mjesta na ispitnoj stazi, npr. ako se ispitivanje 
prov odi na ovalnoj ispitnoj stazi (vidjeti stavak 4.1.1.1.1. ovog Priloga), izračunava se njezin prosjek na 
svak om mjer nom mjestu pa se na temelju veće od dvije dobivene vrijednosti prosječne brzine vjetra određuje 
mora li se primijeniti korekcija za vjetar .
4.5.3.1.1. Korekcija za otpor vjetra w1 za metodu s režimom inercijsk og usporavan ja ili w2 za metodu mjerenja 
zakretnog momenta izračunava se jednadžbama:
w1¼3:62×f2×v2
w
ili w2¼3:62×c2×v2
w
pri čemu je
w1 korekcija za otpor vjetar za metodu s režimom inercijsk og usporavan ja, N
f2 koeficijent aerodinamičke varijable određene u skladu sa stavk om 4.3.1.4.4. ovog Priloga
vw ako se brzina vjetra mjer i na samo jednom mjestu, vw je aritmetička prosječna vektors ka kompon enta 
brzine vjetra paralelna s ispitnom cestom za sve valjane parove vožnji, m/s
vw ako se brzina vjetra mjer i na dva mjesta, vw je aritmetička prosječna vektor ska komponenta niže 
brzine vjetra paralelna s ispitnom cestom za sve valjane parove vožnji, m/s
w2 korekcija za vjetar za metodu mjerenja zakretnog momenta, Nm
c2 koeficijent aerodinamičke varijable za metod u mjerenja zakretnog momenta određen u skladu sa 
stavk om 4.4.4. ovog Priloga
4.5.3.2. Korekcija za vjetar ako se koristi anemometr ija na vozilu
Ako se metoda s režimom inercij skog uspora vanja teme lji na anemometr iji na vozilu, w1 i w2 u jednadžbama 
u stavku 4.5.3.1.1. ovog Priloga postavlja ju se na nulu jer je korekcij a za vjetar već primij enjena u skladu sa 
stavkom 4.3.2. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e L 423/286 26.11.2021.  
4.5.4. Korekcijski faktor za ispitnu masu
Korekcijski faktor za ispitnu masu K1 ispitnog vozila određuje se sljedećom jednadžbom:
K1¼ 1 – TM
mav��
pri čemu je
TM ispitna masa ispitnog vozila, kg
mav aritmetički prosjek mase ispitnog vozila na početku i na kraju određivanja cesto vnog otpora, kg
4.5.5. Korekcija krivulje cesto vnog otpora
4.5.5.1. Krivulja određena u stavku 4.3.1.4.4. ovog Priloga korigira se na referentne uvjete kako slijed i:
F�¼��
f0ð1 – K 1Þ – w 1�
þf1v�
×�
1þK0ðT – 20Þ�
þK2f2v2
pri čemu je
F*korigirani cesto vni otpor , N
f0 konstantni koeficijen t cestovnog otpora, N
f1 koeficijent cesto vnog otpora prvog reda, N/(km/h)
f2 koeficijent cesto vnog otpora drugog reda, N/(km/h)2
K0 korekcijski faktor za otpor kotrljanja, kako je definiran u stavku 4.5.2. ovog Priloga
K1 korekcija ispitne mase, kako je definirana u stavku 4.5.4. ovog Priloga
K2 korekcijski faktor za otpor zraka, kako je definiran u stavku 4.5.1. ovog Priloga
T aritmetički prosjek atmosfersk e temperature tijekom svih valjanih parova vožnj i, °C
v brzina vozila, km/h
w1 korekcija za otpor vjetra definirana u stavku 4.5.3. ovog Priloga, N
Rezultat izračuna u nastav ku koristi se kao koeficijent ciljanog cesto vnog otpora At u izračunu postavki 
opterećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Priloga:
��
f0ð1 – K 1Þ – w 1��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Rezultat izračuna u nastavk u koristi se kao koeficijent ciljanog cesto vnog otpora Bt u izračunu postavki 
opterećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Priloga:
(f1 × (1 + K0 × (T–20))).
Rezultat izračuna u nastavku koristi se kao koefic ijent ciljanog cesto vnog otpora Ct u izračunu postavki 
opterećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Priloga:
(K2 × f2)
4.5.5.2. Krivulja određena u stavku 4.4.4. ovog Priloga korigira se na referentne uvjete, a mjer na se oprema postavlja 
skladu sa sljedećim postupk om.
4.5.5.2.1. Korekcija na referentne uvjete
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/287  
pri čemu je
C*korigirani otpor i vožnje, Nm
c0 konstanta kako je određena u stavku 4.4.4. ovog Priloga, Nm
c1 koeficijent varijable prvog reda, kako je određen u stavku 4.4.4. ovog Priloga, Nm/(km/h)
c2 koeficijent varijable drugog reda, kako je određen u stavku 4.4.4. ovog Priloga, Nm/(km/h)2
K0 korekcijski faktor za otpor kotrljanja, kako je definiran u stavku 4.5.2. ovog Priloga
K1 korekcija ispitne mase, kako je definirana u stavku 4.5.4. ovog Priloga
K2 korekcijski faktor za otpor zraka, kako je definiran u stavku 4.5.1. ovog Priloga
v brzina vozila, km/h
T aritmetički prosjek atmosfersk e temperature tijekom svih valjanih parova vožnj i, °C
w2 korekcija za otpor vjetra, kako je definirana u stavku 4.5.3. ovog Priloga
4.5.5.2.2. Korekcija za postavl jene mjerače zakretnog momenta
Ako se otpor i vožnje određuju metod om mjerenja zakretnog momenta, otpor i vožnj e korigiraj u se za utjecaj 
koji oprema za mjerenje zakretnog momenta postavljena izvan vozila ima na aerodinamičke karakteri stike 
vozila.
Koeficijen t otpora vožnj e vozila c2 korigira se prema sljedećoj jednadžbi:
c2corr = K2 × c2 × (1 + (Δ(C D × Af))/(C D’ × Af’))
pri čemu je
Δ(C D × Af) = (CD × Af) – (CD’ × Af’)
CD’ × 
Af’proizvod koeficijen ta aerodinamičk og otpora pomnoženog s čeonom površinom vozila s 
postavl jenom opremom za mjerenje zakretnog momenta izmjerenog u aerodinamičk om tunelu koji 
ispunjava kriterije iz stavka 3.2. ovog Priloga , m2
CD × 
Afproizvod koeficijen ta aerodinamičk og otpora pomnoženog s čeonom površinom vozila bez opreme 
za mjerenje zakretnog momenta izmjerenog u aerodinamičk om tunelu koji ispunjav a kriterije iz 
stavka 3.2. ovog Priloga, m2
4.5.5.2.3. Koeficijen ti ciljanog otpora vožnje
Rezultat izračuna u nastavku koristi se kao koeficijent ciljanog otpora vožnj e at u izračunu postavki 
opterećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Priloga:
��
c0ð1 – K 1Þ – w 2��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Rezultat izračuna u nastav ku koristi se kao koeficijent ciljanog otpora vožnje bt u izračunu postavki 
opterećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Priloga:
(c1 × (1 + K0 × (T–20)))
Rezultat izračuna u nastav ku koristi se kao koeficijent ciljanog otpora vožnje ct u izračunu postavki 
opterećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Priloga:
(c2cor r × r)
5. METOD A ZA IZRAČUN CESTO VNOG OTPORA ILI OTPORA VOŽNJE NA TEMELJU PARAMET ARA VOZIL A
5.1. Izračun cestovnog otpora i otpora vožnje na teme lju reprezentativnog vozila porodice po matr ici cestovnog 
otpora
Ako se cestovni otpor reprezentativnog vozila određuje metodom s režimom inercij skog usporavanja 
opisanom u stavku 4.3. ovog Priloga ili metodom aerodinamičk og tunela opisanom u stavku 6. ovog Priloga, 
cestovni otpor pojedinačnog vozila izračunava se u skladu sa stavk om 5.1.1. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e L 423/288 26.11.2021.  
Ako se otpor i vožnje reprezentativnog vozila određuje metodom mjerenja zakretnog momenta opisanom u 
stavku 4.4. ovog Priloga, otpor i vožnj e pojedinačnog vozila izračuna vaju se u skladu sa stavk om 5.1.2. ovog 
Priloga.
5.1.1. Za izračun cesto vnog otpora vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora koriste se parametr i vozila opisani u 
stavku 4.2.1.4. ovog Priloga i koefic ijenti cestovnog otpora reprezentativnog ispitnog vozila određeni u skladu 
sa stavk om 4.3. ovog Priloga.
5.1.1.1. Sila cestovnog otpora za pojedinačno vozilo izračunava se prema sljedećoj jednadžbi:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
pri čemu je:
Fc izračunana sila cesto vnog otpora kao funkci ja brzine vozila, N
f0 konstantni koeficijen t cestovnog otpora, N, definiran jednadžbom:
f0 = Max((0,05 × f0r + 0,95 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM))
(0,2 × f0r + 0,8 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
f0r konstantni koeficijent cesto vnog otpora reprezentativnog vozila porodice po matr ici cestovnog 
otpora, N
f1 koeficijent cesto vnog otpora prvog reda, N/(km/h), mora biti postavljen na nulu
f2 koeficijent cesto vnog otpora drugog reda, N/(km/h)2, definiran jednadžbom:
f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr) (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr))
f2r koeficijent cesto vnog otpora drugog reda reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog 
otpora, N/(km/h)2
v brzina vozila, km/h
TM stvar na ispitna masa pojedinačnog vozila iz porodice po matr ici cesto vnog otpora, kg
TM r ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, kg
Af čeona površina pojedinačnog vozila iz porodice po matr ici cestovnog otpora, m2
Afr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, m2
RR otpor kotrljanja gume pojedinačnog vozila iz porodice po matr ici cestovnog otpora, kg/t
RR r otpor kotrljanja gume reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, kg/t
Za gume montirane na pojedinačno vozilo vrijednost otpora kotrljanja RR postavl ja se na vrijednost 
primjenjivo g razreda energetsk e učink ovitosti gume u skladu s tablicom A4/2 u Prilogu B4.
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini pripadaj u različitima razredima energetsk e učink ovitosti, 
upotreblja va se ponder irana srednja vrijednost, izračunana jednadžbom iz stavka 3.2.3.2.2.2. Priloga B7.
Ako su na ispitna vozila L i H montirane iste gume, vrijednost RR ind se u primjeni interpolacijske metode 
posta vlja na RR H.
5.1.2. Za izračun otpora vožnje vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora koriste se parametr i vozila opisani u 
stavku 4.2.1.4. ovog Priloga i koeficijenti otpora vožnje reprezentativnog ispitnog vozila određeni u skladu sa 
stavkom 4.4. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/289  
5.1.2.1. Otpor i vožnje za pojedinačno vozilo izračuna vaju se sljedećom jednadžbom:
Cc¼c0þc1×vþc2×v2
pri čemu je
Cc izračunani otpor vožnje kao funkcija brzine vozila, Nm
c0 konstantni koeficijen t otpora vožnje, Nm, definiran jednadžbom:
c0 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c0r/r’ + 0,95 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM))
(0,2 × 1,02 × c0r/r’ + 0,8 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
c0r konstantni koefic ijent otpora vožnje reprezentativnog vozila porodice po matr ici cestovnog otpora, 
Nm
c1 koeficijent otpora vožnj e prvog reda, N/(km/h), mora biti postavljen na nulu
c2 koeficijent otpora vožnj e drugog reda, Nm/(km/h)2, definiran jednadžbom:
c2 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r’ + 0,95 × 1,02 × c2r/r’ × Af / Afr) (0,2 × 1,02 × c2r/r’ + 0,8 × 1,02 × c2r/r’ 
× Af / Afr))
c2r koeficijent otpora vožnj e drugog reda reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, 
Nm/(km/h)2
v brzina vozila, km/h
TM stvar na ispitna masa pojedinačnog vozila iz porodice po matr ici cesto vnog otpora, kg
TMr ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, kg
Af čeona površina pojedinačnog vozila iz porodice po matr ici cestovnog otpora, m2
Afr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, m2
RR otpor kotrljanja gume pojedinačnog vozila iz porodice po matr ici cestovnog otpora, kg/t
RR r otpor kotrljanja gume reprezentativnog vozila porodice po matr ici cesto vnog otpora, kg/t
r’ dinamički polumjer gume na dinamometr u s valjcima dobiven na 80 km/h, m
1,02 približni koeficijent za kompe nzaciju gubitaka prijenosnog sustava
5.2. Izračun osno vnog cesto vnog otpora na temelju parametara vozila
5.2.1. Alternativa određivanju cestovnog otpora metodom s režimom inercij skog usporavan ja ili mjerenjem 
zakretnog momenta može biti metoda izračuna osnovnog cesto vnog otpora.
U izračunu cesto vnog otpora na temelju parametara vozila koristi se nekoliko parametara, kao što su ispitna 
masa, širina i visina vozila. Osnovn i cestovni otpor Fc izračunava se za točk e referen tne brzine.
5.2.2. Osno vna sila cestovnog otpora izračuna va se sljedećom jednadžbom:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
pri čemu je
Fc izračunana osnovna sila cesto vnog otpora kao funkci ja brzine vozila, N
f0 konstantni koeficijen t cestovnog otpora, N, definiran jednadžbom:
f0¼0:140×TMHR Službeni list Europske unij e L 423/290 26.11.2021.  
f1 koeficijent cesto vnog otpora prvog reda, N/(km/h), koji mora biti postavljen na nulu
f2 koeficijent cesto vnog otpora drugog reda, N/(km/h)2, definiran jednadžbom:
f2¼ð2:8×10 – 6×TMÞ þð0:0170×width×heightÞ
v brzina vozila, km/h
TM ispitna masa, kg
width širina vozila kako je definirana u točki 6.2. norme ISO 612:1978, m
height visina vozila kako je definirana u točki 6.3. norme ISO 612:1978, m
6. METOD A AER ODINAMIČK OG TUNEL A
Metoda aerodinamičk og tunela je metoda mjerenja cesto vnog otpora pomoću aerodinamičk og tunela u 
kombinaci ji s dinamometrom s valjcima ili dinamometrom s trak om. Ispitni stolo vi mogu biti zasebne 
naprav e ili spojeni jedan s drugim.
6.1. Mjer na metoda
6.1.1. Cesto vni otpor određuje se:
(a) zbra janjem sila cestovnog otpora izmjerenih u aerodinamičk om tunelu i na dinamometr u s trak om; ili
(b) zbra janjem sila cestovnog otpora izmjerenih u aerodinamičk om tunelu i na dinamometr u s valjcima.
6.1.2. Aerodinamički otpor mjer i se u aerodinamičk om tunelu.
6.1.3. Otpor kotrljanja i gubici u prijenosnom susta vu mjere se na dinamometr u s trak om ili dinamometr u s 
valjcima istovremenim mjerenjem prednje i stražnje osovine.
6.2. Odobrenje nadležnog tijela za ispitne pogone
Rezultati metode aerodinamičk og tunela uspoređuju se s rezultatima dobivenima metodom s režimom 
inercij skog usporavanja kako bi se ispitni pogoni mog li kvalificirati i evidentirati.
6.2.1. Nadležno tijelo odabire tri vozila. Vozila moraju obuhvaćati raspon vozila (npr . veličina, masa) koji se planira 
mjer iti u tim pogonima.
6.2.2. Dva zasebna ispitivanja u režimu inercijsk og uspora vanja prov ode se sa svakim od tri vozila u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Priloga pa se dobiveni koeficijenti cesto vnog otpora f0, f1 i f2 određuju u skladu s tim 
stavkom i korigiraju u skladu sa stavk om 4.5.5. ovog Priloga. Rezultat ispitivanja u režimu inercijsk og 
uspora vanja ispitnog vozila je aritmetički prosjek koeficijenata cesto vnog otpora dva zasebna ispitivanja u 
režimu inercij skog uspora vanja tog vozila. Ako je za ispunjav anje kriterija za odobra vanje objekata potrebno 
više od dva ispitivanja u režimu inercij skog uspora vanja, izračunava se prosjek svih valjanih ispitivanja.
6.2.3. Mjerenje metodom aerodinamičk og tunela u skladu sa stav cima od 6.3. do i uključujući 6.7. ovog Priloga 
obav lja se na ista tri vozila odabrana u stavku 6.2.1. ovog Priloga i u istim uvjetima pa se određuju njihovi 
koeficijenti cestovnog otpora f0, f1 i f2.
Ako se proizvođ ač odluči za neki od dostupnih altern ativnih postupaka u metod i aerodinamičk og tunela (tj. 
stavak 6.5.2.1. o pretk ondicioniranju, stav ci 6.5.2.2. i 6.5.2.3. o postupku i stavak 6.5.2.3.3. o namještanja 
dinamometra), i ti se postupci koriste za odobravanje pogona.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/291  
6.2.4. Kriteriji za odobra vanje
Pogoni se odobra vaju ako su ispunjena oba sljedeća dva kriterija:
(a) Razlika u ciklusnoj energiji, izražena kao εk između metode aerodinamičk og tunela i metode s režimom 
inercij skog usporavan ja mora biti unutar ±0,05 za svak o od tri vozila k u skladu sa sljedećom 
jednadžbom:
εk¼Ek,WTM
Ek,coastdown – 1
pri čemu je
εk razlika u ciklusnoj energiji za cijeli WLTC za vozila razreda 3 za vozila k između metode 
aerodinamičk og tunela i metode s režimom inercij skog usporavanja, %
Ek,W TM ciklusna energija za cijeli WLTC za vozila razreda 3 za vozila k izračunana s cestovnim 
otporom dobivenim metodom aerodinamičk og tunela (WTM) u skladu sa stavk om 5. 
Priloga B7., J
Ek,coastdown ciklusna energija za cijeli WLTC za vozila razreda 3 za vozila k izračunana s cestovnim 
otporom dobivenim metodom s režimom inercijsk og uspora vanja: u skladu sa stavkom 5. 
Priloga B7., J i
(b) aritmetička sredina x¯te tri razlike mora biti unutar 0,02.
x¯¼jε1þε 2þε 3
3j
Nadležno tijelo evidentira odobrenje, zajedno s mjer nim podacima i pogonima na koje se odnosi.
Ispitni pogon se smije koristiti za određivanje cestovnog otpora najdulje dvije godine od dobivanja odobrenja.
Svaka se kombinacija dinamometra s valjcima ili dinamometra s pokretnom trak om i aerodinamičk og tunela 
mora odobr iti zasebno.
Svaka se kombinaci ja brzina vjetra (vidjeti stavak 6.4.3. ovog Priloga) koja se koristi za određivanje vrijednosti 
cestovnog otpora mora provj eriti zasebno.
6.3. Priprema i temperatura vozila
Kondicioniranje i priprema vozila izvod e se u skladu sa stav cima 4.2.1. i 4.2.2. ovog Priloga i vrijede i za 
ispitivanja na dinamometr ima s trak om ili dinamometr ima s valjcima i za ispitivanja u aerodinamičk om 
tunelu.
Ako se primjenjuje alternati vni postupak zagr ijavanja opisan u stavku 6.5.2.1. ovog Priloga, podeša vanje ciljne 
ispitne mase, vaga nje vozila i mjerenje izvod e se bez vozača u vozilu.
Zadana vrijednost temperature ispitnih ćelija dinamometra s trak om ili dinamometra s valjcima mora biti 20 ° 
C s dopušte nim odstupanjem od ±3 °C. Na zahtjev proizv ođača, zadana vrijednost može biti i23 °C s 
dopušt enim odstupanjem od ±3 °C.
6.4. Postupak s aerodinamičkim tunelom
6.4.1. Kriteriji aerodinamičk og tunela
Izvedba aerodinamičk og tunela, ispitne metod e i korekcije moraju dati vrijednost (CD × Af) koja je 
reprezentativna za cesto vnu (CD × Af) vrijednost s ponovl jivošću od ±0,015 m2.
Za sva (CD × Af) mjerenja kriteriji aerodinamičk og tunela naved eni u stavku 3.2. ovog Priloga mora ju biti 
ispunjeni uz sljedeće prilagodbe:
(a) omjer ukupne blokade opisan u stavku 3.2.4. ovog Priloga mora biti manji od 25 %;
(b) površina trak e koja dodir uje bilo koju gumu mora biti dulja od kontaktnog podr učja gume za najmanje 
20 % i široka barem kao to podr učje dodira;HR Službeni list Europske unij e L 423/292 26.11.2021.  
(c) standardna devijaci ja ukupnog tlaka zraka na izlazu mlaznice opisan u stavku 3.2.8. ovog Priloga mora 
biti manja od 1 %;
(d) omjer blokade zbog susta va za držanje vozila opisan u stavku 3.2.10. ovog Priloga mora biti manji od 
3 %;
(e) kad se mjere vozila razreda 1, uz zahtjev definiran u stavku 3.2.11. ovog Priloga preciznost izmjerene sile 
mora biti unutar ±2,0 N.
6.4.2. Mjerenje u aerodinamičk om tunelu
Stanje vozila mora biti u skladu sa stavk om 6.3. ovog Priloga.
Vozilo se postavl ja paralelno s uzdužnom središnjicom tunela uz najveće dopušte no odstupanje od ±10 mm.
Vozilo se postavl ja pod kutom skretanja od 0° uz dopušteno odstupanje od ±0,1°.
Aerodinamički otpor mjer i se najmanje 60 sekundi s minimalnom učestalosti od 5 Hz. Alter nativno, otpor se 
može mjer iti s minimalnom učestalosti od 1 Hz i barem 300 uzast opnih uzoraka. Rezultat je aritmetički 
prosjek otpora.
Prije ispitivanja provj erava se da je aerodinamička sila izmjerena na brzini vjetra od 0 km/h jednaka 0 N.
Ako vozilo ima pomične aerodinamičke dijelo ve nadogradnje, primjenjuje se stavak 4.2.1.5. ovog Priloga . Ako 
pomični dijelo vi ovise o brzini, svaki primjenjivi položaj mjer i se u aerodinamičk om tunelu, a nadležnom 
tijelu dostavlj aju se dokazi o odnosu referentne brzine, položa ja pomičnog dijela i odgovara jućeg (CD × Af).
6.4.3. Brzine vjetra za mjerenja u aerodinamičk om tunelu
Aerodinamička sila mjer i se na dvije brzine vjetra u skladu sa sljedećim uvjetima:
(a) Vozila razreda 1
niža brzina vjetra vlow za mjerenje aerodinamičke sile je vlow < 80 km/h;
viša brzina vjetra vhigh je (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km/h);
(b) Vozila razreda 2 i razreda 3
niža brzina vjetra vlow za mjerenje aerodinamičke sile je 80 km/h ≤ vlow low ≤ 100 km/h;
viša brzina vjetra je (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km).
6.5. Metoda aerodinamičk og tunela s dinamometrom s trak om
6.5.1. Kriteriji za dinamometar s trak om
6.5.1.1. Opis ispitnog stola s trak om
Kotači se moraju kotrljati na trakama koje ne mijenja ju karakteri stike kotrljanja kotača u odnosu na cestu. 
Izmjerene sile u smjer u x mora ju uključivati sile trenja u prijenosnom susta vu.
6.5.1.2. Susta v za držanje vozila
Dinamometar mora biti opremljen uređaj em za centr iranje koji usmjera va vozilo s dopušteni m odstupanjem 
od ±0,5 stupnja rotaci je oko osi z. Susta v za držanje vozila mora održavati središnji položa j pogonskih kotača 
za vrijeme svih vožnji u režimu inercij skog usporavanja radi određivanja cesto vnog otpora unutar sljedećih 
granica.
6.5.1.2.1. Bočni položa j (os y)
Vozilo mora biti poravna no u smjer u y, bočno kretanje svedeno na minimum.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/293  
6.5.1.2.2. Prednji i stražnji položa j (os x)
Uz uvjet e iz stavka 6.5.1.2.1. ovog Priloga obje osovine kotača moraju biti unutar ±10 mm bočnih središnjica 
trak e.
6.5.1.2.3. Vertikalna sila
Susta v za držanje vozila mora biti konstr uiran tako da vertikalno ne opterećuje pogonske kotače.
6.5.1.3. Točnost izmjerenih sila
Mjer i se samo sila reakcije za okretanje kotača. Nijed na vanjska sila ne uključuje se u rezultat (npr . sila 
ventilator a za hlađenje zraka, sustav za držanje vozila, aerodinamičke reakcijsk e sile dinamometra s trak om, 
gubici dinamometra).
Sila u smjer u x mjer i se s točnošću od ±5 N.
6.5.1.4. Regulacij a brzine trake
Brzina trake mora se regulirati s točnošću od ±0,1 km/h.
6.5.1.5. Površina trak e
Površina trak e mora biti čista, suha i bez stranih tvar i koje bi mog le uzrok ovati proklizavanje guma.
6.5.1.6. Hlađenje
Prema vozilu mora puhati zračna struja promjenjive brzine. Zadana vrijednost linear ne brzine zraka na izlazu 
puhala mora biti jednaka odgo varajućoj brzini dinamometra na mjer nim brzinama većim od 5 km/h. Linear na 
brzina zraka na izlazu puhala mora biti unutar ±5 km/h ili ±10 % od odgo varaj uće mjer ne brzine, ovisno što 
je veće.
6.5.2. Mjerenje na dinamometr u s trak om
Mjer ni postupak može se provest i u skladu sa stavk om 6.5.2.2. ili stavkom 6.5.2.3. ovog Priloga .
6.5.2.1. Pretk ondicioniranje
Vozilo se kondicionira na dinamometr u kako je opisano u stav cima od 4.2.4.1.1. do i uključujući 4.2.4.1.3. 
ovog Priloga.
Postav ka opterećenja dinamometra Fd, za pretk ondicioniranje je:
Fd¼adþðbd×vÞþðcd×v2Þ
pri čemu je, ako se primjenjuje stavak 6.7.2.1.,
ad = 0
bd = f1a
cd¼f2a
ili, ako se primjenjuje stavak 6.7.2.2.,
ad = 0
bd = 0
cd¼ðCD×A fÞ×ρ0
2×1
3:62
Ekvivalent inercije dinamometra je ispitna masa.
Aerodinamički otpor koji se koristi za postavk e opterećenja određuje se u skladu sa stavk om 6.7.2. ovog 
Priloga i može se izravno unij eti kao ulazni parametar . U suprotnom se koriste ad, bd i cd iz ovog stavka.HR Službeni list Europske unij e L 423/294 26.11.2021.  
Na zahtjev proizv ođača kao alternati va stavku 4.2.4.1.2. ovog Priloga zagr ijavanje se može provesti vožnjom 
vozila na dinamometr u s trak om.
U tom slučaju brzina zagr ijavanja je 110 % najveće brzine primjenjivo g WLTC-a. Zagr ijavanje se smatra 
dovršenim ako je vozilo vože no najmanj e 1 200 sekundi, a promjena izmjerene sile tijek om 200 s bila manja 
od 5 N.
6.5.2.2. Postupak mjerenja sa stabiliziranim brzinama
6.5.2.2.1. Ispitivanje se prov odi od najviše do najniže točke referen tne brzine.
6.5.2.2.2. Odmah nakon mjerenja na prethodnoj točki brzine, uspora vanje s trenutačne na sljedeću primjenjivu točku 
referentne brzine mora biti glatki prijelaz od približno 1 m/s2.
6.5.2.2.3. Referentna brzina se stabilizira tijekom ne kraće od 4 sekunde i ne dulje od 10 sekundi. Mjer na oprema mora 
omoguća vati da je signal izmjerene sile stabiliziran nakon tog razdoblja.
6.5.2.2.4. Sila se na svak oj referentnoj brzini treba mjer iti tijek om najmanje 6 sekundi, pri čemu se vozilo održava na 
stalnoj brzini. Dobivena sila za tu točku referentne brzine FjDyno je aritmetički prosjek sile tijekom mjerenja.
6.5.2.2.5. Koraci u stav cima od 6.5.2.2.2. do i uključujući 6.5.2.2.4. ovog Priloga ponavlja ju se za svaku referentnu 
brzinu.
6.5.2.3. Postupak mjerenja uspora vanjem
6.5.2.3.1. Pretk ondicioniranje i namještanje dinamometra prov ode se u skladu sa stavk om 6.5.2.1. ovog Priloga. Prije 
svake vožnje u režimu inercij skog usporavanja vozilo se vozi na najv ećoj referentnoj brzini ili, u slučaju da se 
koristi alternativni postupak zagr ijavanja na 110 % najveće referentne brzine, najmanje 1 minutu. Nak on toga 
se vozilo ubrzava na najmanje 10 km/h iznad najv eće referentne brzine pa odmah nakon toga počinje režim 
inercij skog usporavanja.
6.5.2.3.2. Mjerenje se obavlja u skladu sa stav cima od 4.3.1.3.1. do i uključujući 4.3.1.4.4. ovog Priloga, ali isključujući 
stavak 4.3.1.4.2., u kojem se Δtjai Δtjbzamjenjuju s Δtj. Mjerenje se zausta vlja nakon dva uspora vanja ako je 
sila za vrijeme obje vožnje u režimu inercijsk og usporavan ja na svak oj točki referentne brzine unutar ±10 N, 
a inače se prov ode najmanj e tri vožnj e u režimu inercijsk og usporavan ja na temelju kriterija iz 
stavka 4.3.1.4.2. ovog Priloga.
6.5.2.3.3. Sila fjDyno na svak oj referentnoj brzini vj izračuna va se uklanjanjem simulirane sile namješten e na 
dinamometr u:
fjDyno ¼fjDecel  – f dj
pri čemu je
fjDecel sila određena prema jednadžbi za izračunavanje Fj u stavku 4.3.1.4.4. ovog Priloga na točki referentne 
brzine j, N
fdj sila određena prema jednadžbi za izračuna vanje Fj u stavku 6.5.2.1. ovog Priloga na točki referentne 
brzine j, N
Alternativno se na zahtjev proizvođ ača cd može postaviti na nulu za vrijeme vožnj e u režimu inercij skog 
uspora vanja i za izračunavanje fjDyno .
6.5.2.4. Mjer ni uvjeti
Stanje vozila mora biti u skladu sa stavk om 4.3.1.3.2. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/295  
6.5.3. Rezultat mjerenja metod om s dinamometrom s trak om
Za potrebe daljnjih izračuna u stavku 6.7. ovog Priloga rezultat mjerenja na dinamometr u s trak om fjDyno je fj.
6.6. Metoda aerodinamičk og tunela s dinamometrom s valjcima
6.6.1. Kriteriji
Uz one opisano u stav cima 1. i 2. Priloga B5. primjenjuju se kriteriji opisani u stav cima od 6.6.1.1. do i 
uključujući 6.6.1.6. ovog Priloga.
6.6.1.1. Opis dinamometra s valjcima
Prednja i stražnja osovina moraju biti opremljene samo jednim valjk om promjera od najmanje 1,2 metra.
6.6.1.2. Susta v za držanje vozila
Dinamometar mora biti opremljen uređaj em za centr iranje koji usmjerava vozilo. Sustav za držanje vozila 
mora održa vati središnji položa j pogonskih kotača za vrijeme svih vožnji u režimu inercij skog usporavan ja 
radi određivanja cestovnog otpora unutar sljedećih prepor učenih granica.
6.6.1.2.1. Položaj vozila
Vozilo koje se ispituje postavlja se na valjak dinamometra s valjcima kako je definiran o u stavku 7.3.3. ovog 
Priloga.
6.6.1.2.2. Vertikalna sila
Susta v za držanje vozila mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 6.5.1.2.3. ovog Priloga.
6.6.1.3. Točnost izmjerenih sila
Točnost izmjerenih sila mora biti u skladu s odredbama stavka 6.5.1.3. ovog Priloga , osim sile u smjer u x koja 
se mjer i s točnošću iz stavka 2.4.1. Priloga B5.
6.6.1.4. Regulacij a brzine dinamometra
Brzina valjaka mora se regulirati s točnošću od ±0,2 km/h.
6.6.1.5. Površina valjka
Površina valjaka mora biti čista, suha i bez stranih tvar i koje bi mog le uzrok ovati proklizav anje guma.
6.6.1.6. Hlađenje
Ventilator za hlađenje mora biti u skladu sa specifi kaci jama iz stavka 6.5.1.6. ovog Priloga.
6.6.2. Mjerenje dinamometrom
Mjerenje se obavlja u skladu s opisom iz stavka 6.5.2. ovog Priloga.
6.6.3. Korekcija sila izmjerenih na dinamometr u s valjcima na vrijednost za ravnu površinu
Sile izmjerene na dinamometr u s valjcima korigiraju se na referentni ekvivalent za cestu (ravna površina), a 
rezultat se označava s fj.
fj¼fjDyno ×c1×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×c2þ1vuutþfjDyno ×1 – c1ð ÞHR Službeni list Europske unij e L 423/296 26.11.2021.  
pri čemu je
c1 dio fjDyno koji se odnosi na otpor kotrljanja guma
c2 faktor korekcij e polumjera specifi čan za dinamometar s valjcima
fjDyno sila izračunana u stavku 6.5.2.3.3. ovog Priloga za svaku referen tnu brzinu j, N
RWheel polovi ca nazivnog promjera gume, m
RDyno polumjer valjka dinamometra s valjcima, m
Proizv ođač i nadležno tijelo mora ju se dogo vori ti o faktori ma c1 i c2 koji se trebaj u koristiti, što čine na 
temelju dokaza korelaci jskog ispitivanja koje je proizv ođač dosta vio za raspon karakteri stika guma 
nami jenjenih za ispitivanje na dinamometr u s valjcima.
Druga je mogućnost primjena sljedeće jednadžbe na temelju konzer vativnih pretpostav ki:
fj¼fjDyno ×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×0:2þ1vuut
C2 je 0,2, osim ako se primjenjuje metod a razlike cesto vnog otpora (vidjeti stavak 6.8. ovog Priloga), a razlika 
cestovnog otpora izračunana u skladu sa stavk om 6.8.1. ovog Priloga je negativna, u kom slučaju je 2,0.
6.7. Izračuni
6.7.1. Korekcija rezultata dobivenih na dinamometr u s trak om i na dinamometr u s valjcima
Izmjerene sile određene u skladu sa stavcima 6.5. i 6.6. ovog Priloga korigiraju se na referen tne uvjete 
sljedećom jednadžbom:
FDj¼�
fjð1 – K 1Þ�
×�
1þK0ðT – 293Þ�
pri čemu je
FDj korigirani otpor izmjeren na dinamometr u s trak om ili dinamometr u s valjcima na referentnoj brzini 
j, N
fj izmjerena sila na referentnoj brzini j, N
K0 korekcijski faktor za otpor kotrljanja, kako je definiran u stavku 4.5.2. ovog Priloga, K–1
K1 korekcija ispitne mase, kako je definirana u stavku 4.5.4. ovog Priloga, N
T aritmetički prosjek temperature u ispitnoj ćeliji tijekom mjerenja, K
6.7.2. Izračun aerodinamičke sile
U izračunu iz stavka 6.7.2.1. uzimaju se u obzir rezultati obje brzine vjetra. Ako je razlika produkta koeficijen ta 
aerodinamičk og otpora i čeone površine ðCD×A fÞizmjerenog na brzinama vjetra vlow i vhigh manja od 0.015 m2, na zahtjev 
proizvođ ača može se primijeniti izračun iz stavka 6.7.2.2.
6.7.2.1. Aerodinamička sila za svaku brzinu vjetra F0wind , Flow i Fhigh izračunava se sljedećom jednadžbom:
FAw¼ðCD×A fÞw×ρ0
2×v2
w
3:62
pri čemu je
ðCD×A fÞj produkt koeficijenta aerodinamičk og otpora i čeone površine izmjeren u aerodinamičk om 
tunelu na referentnoj brzini j, ako je primjenjivo, m2
ρ0 gust oća suhog zraka definirana u stavku 3.2.10. ovoga Praviln ika, kg/m3
Fw aerodinamička sila izračunana na brzini vjetra w, N
vw referen tna brzina vjetra, km/h
w referen ca na primjenjivu brzinu vjetra, 0wind, low i highHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/297  
F0wind aerodinamička sila na 0 km/h, N
Flow aerodinamička sila na vlow, N
Fhigh aerodinamička sila na vhigh, N
Koeficijen ti aerodinamičke sile f1a i f2a izračuna vaju se regresijsk om analizom, metod om najmanj ih kvadrata, 
pomoću F0wind , Flow i Fhigh i sljedeće jednadžbe:
F¼f1a×vþf2a×v2
Konačni rezultat aerodinamičke sile FAj izračunava se sljedećom jednadžbom na svak oj točki referentne brzine 
vj. Ako vozilo ima pomične aerodinamičke dijelove nadogradnje, odgo varajuća aerodinamička sila primjenjuje 
se za sve bitne točke referentne brzine.
FAj¼f1a×vjþf2a×v2
j
6.7.2.2. Aerodinamička sila izračunava se sljedećom jednadžbom u koju se uvršta va konačna vrijednost ðCD×A fÞ
brzine vjetra, koja se također koristi za određivanje dodatne opreme u interpolacijsk oj metodi. Ako vozilo 
ima pomične aerodinamičke dijelo ve nadogradnje, odgo varaj uće vrijednosti (CD × Af) primjenjuju se za sve 
bitne točke referentne brzine.
FAj¼ðCD×A fÞj×ρ0
2×v2
j
3:62
pri čemu je
FAj aerodinamička sila izračunana na referentnoj brzini j, N
ðCD×A fÞj produkt koeficijenta aerodinamičk og otpora i čeone površine izmjeren u aerodinamičk om 
tunelu na referentnoj brzini j, ako je primjenjivo, m2
ρ0 gust oća suhog zraka definirana u stavku 3.2.10. ovoga Praviln ika, kg/m3
vj referen tna brzina vozila j, km/h
6.7.3. Izračun vrijednosti cesto vnog otpora
Ukupan cesto vni otpor kao zbroj rezultata stavaka 6.7.1. i 6.7.2. ovog Priloga izračunava se sljedećom 
jednadžbom:
F�
j¼FDjþFAj
za sve primjenjive točke referentne brzine j, N.
Za sve izračunane F�
j, koeficijenti f0, f1 i f2 u jednadžbi cesto vnog otpora izračuna vaju se pomoću regresijsk e 
analize, metodom najmanjih kvadrata, i koriste se kao ciljani koeficijenti u stavku 8.1.1. ovog Priloga.
Ako je vozilo ispitano metodom aerodinamičk og tunela reprezentativno za porodicu po matr ici cesto vnog 
otpora, koeficijent f1 posta vlja se na nulu, a koeficijenti f0 i f2 ponovno se izračunava ju regresi jskom 
analizom, metodom najmanjih kvadrata.
6.8. Metoda razlike cesto vnog otpora
Da bi se u slučaju primjene interpolaci jske metode obuhvatili faktori koji nisu uključeni u interpolaci ju 
cestovnog otpora (tj. aerodinamika, otpor kotrljanja i masa), razlika u trenju vozila može se izmjer iti 
metodom razlike cesto vnog otpora (npr . kako se kočni sustavi razlikuju po trenju). Prov ode se sljedeći koraci:
(a) mjer i se trenje referentnog vozila R;
(b) mjer i se trenje vozila s dodatnom opremom (vozilo N) koja uzrokuje razliku u trenju;
(c) razlika se izračunava u skladu sa stavk om 6.8.1. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e L 423/298 26.11.2021.  
Ta se mjerenja obav ljaju na dinamometr u s trak om u skladu sa stavkom 6.5. ovog Priloga ili na dinamometr u s 
valjcima u skladu sa stavk om 6.6. ovog Priloga, a korekcij a rezultata (bez aerodinamičke sile) izračuna va se u 
skladu sa stavk om 6.7.1. ovog Priloga.
Primjena te metode dopuštena je samo ako je ispunjen sljedeći kriterij:
j1
n∑n
j¼1ðFDj,R – F Dj,NÞj≤25N
pri čemu je
FDj,R otpor vozila R izmjeren na dinamometr u s trak om ili s valjcima na referen tnoj brzini j korigiran u 
skladu sa stavk om 6.7.1. ovog Priloga, N
FDj,N otpor vozila N izmjeren na dinamometr u s trak om ili s valjcima na referentnoj brzini j korigiran u 
skladu sa stavk om 6.7.1. ovog Priloga, N
n ukupan broj točaka brzine
Ta se alternativna metoda određivanja cestovnog otpora smije primij eniti samo ako vozila R i N imaju jednak 
aerodinamički otpor i ako izmjerena razlika na odgovar ajući način obuhvaća sav utjecaj na potrošnju energije 
vozila. Ne smije se primij eniti ako je na bilo koji način narušena ukupna točnost apsolutnog cestovnog otpora 
vozila N.
6.8.1. Korekcija koeficijenata razlike na dinamometr u s trak om i dinamometr u s valjcima
Razlika cesto vnog otpora izračunava se sljedećom jednadžbom:
FDj,Delta ¼FDj,N – F Dj,R
pri čemu je
FDj,Delta razlika cesto vnog otpora na referen tnoj brzini j, N
FDj,N korigirani otpor izmjeren na dinamometr u s trak om ili s valjcima na referentnoj brzini j, izračunan u 
skladu sa stavk om 6.7.1. ovog Priloga za vozilo N, N
FDj,R korigirani otpor referentnog vozila izmjeren na dinamometr u s trak om ili s valjcima na referentnoj brzini 
j, izračunan u skladu sa stavkom 6.7.1. ovog Priloga za referentno vozilo R, N
Za svaki izračunani FDj,Delta koeficijen ti f0,Delta , f1,Delta i f2,Delta u jednadžbi cesto vnog otpora izračunava ju se 
pomoću regresijsk e analize, metodom najmanjih kvadrata.
6.8.2. Određivanje ukupnog cestovnog otpora
Ako se ne upotrebljava interpolacijska metoda (vidjeti stavak 3.2.3.2. Priloga B7.), koeficijen ti razlike 
cestovnog otpora za vozilo N izračunava ju se sljedećim jednadžbama:
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
pri čemu je
N koeficijenti cesto vnog otpora vozila N
R koeficijenti cesto vnog otpora referen tnog vozila R
Delta koeficijenti razlike cestovnog otpora određene u skladu sa stavk om 6.8.1. ovog PrilogaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/299  
7. PREBA CIVANJE CESTO VNOG OTPORA NA DINAMOMET AR S VALJCIMA
7.1. Priprema za ispitivanje dinamometrom s valjcima
7.1.0. Odabir načina rada dinamometra
Ispitivanje se prov odi u skladu sa stavkom 2.4.2.4. Priloga B6.
7.1.1. Laboratorijski uvjeti
7.1.1.1. Valjci
Površina valjaka dinamometra s valjcima mora biti čista, suha i bez stranih tvar i koje mogu uzrok ovati 
proklizav anje guma. Dinamometar mora raditi u istom spojenom ili nespojenom stanju kao u idućem 
ispitivanju tipa 1. Brzina dinamometra s valjcima mjer i se na valjku koji je spojen na jedinicu za apsor pciju 
snag e.
7.1.1.1.1. Prokliza vanje guma
Na ili u vozilo može se postavit i dodatno opterećenje kako bi se spriječi lo proklizavanje guma Proizv ođač 
namješta opterećenje dinamometra s valjcima nakon postavl janja dodatnog opterećenja. Dodatno opterećenje 
mora biti prisutno i za namještanje opterećenja dinamometra i za ispitivanja emisi ja i potrošnje goriva. 
Postav ljanje dodatnog opterećenja mora se zabilježiti.
7.1.1.2. Sobna temperatura
Atmosferska temperatura u laboratoriju mora biti na zadanoj vrijednosti od 23 °C i ne smije odstupati za više 
od ±5 °C tijekom ispitivanja, osim ako je zbog nekog kasni jeg ispitivanja potrebna druga vrijednost.
7.2. Priprema dinamometra s valjcima
7.2.1. Namještanje inercijsk e mase
Ekvivalent inercijsk e mase dinamometra s valjcima namješta se u skladu sa stavk om 2.5.3. ovog Priloga. Ako 
se na dinamometr u s valjcima ne može dovoljno precizno namjestiti inercija , namješta se na sljedeću veću 
inercij sku postavku, ali to povećanje smije biti najviše 10 kg.
7.2.2. Zagr ijavanje dinamometra s valjcima
Dinamometar s valjcima zagr ijava se u skladu s prepor ukama proizv ođača dinamometra ili primjerenim 
postupk om tako da se gubici dinamometra zbog trenja mogu stabilizirati.
7.3. Priprema vozila
7.3.1. Prilagodba tlaka u gumama
Tlak u gumama na temperatur i kondicioniranja za ispitivanje tipa 1. postavl ja se na najviše 50 % iznad donje 
granice raspona tlaka za odabranu gumu prema podacima proizvođača vozila (vidjeti stavak 4.2.2.3. ovog 
Priloga) te se taj tlak bilježi.
7.3.2. Ako se određivanjem postavki dinamometra ne mogu ispuniti kriteriji opisani u stavku 8.1.3. ovog Priloga 
zbog neponovljivih sila, vozilo mora imati režim inercijsk og uspora vanja. Režim inercij skog usporavan ja 
mora odobr iti nadležno tijelo, a njego va se upotreba mora evidentirati u svim relevantnim ispitnim izvješćima.
Ako vozilo ima režim inercijsk og usporavan ja, on mora biti aktivan i tijekom utvrđivanja cesto vnog otpora i 
na dinamometr u s valjcima.
7.3.3. Postav ljanje vozila na dinamometar
Ispitno vozilo postavlja se na dinamometar s valjcima okrenuto prema napr ijed i sigur no pričvršćeno.HR Službeni list Europske unij e L 423/300 26.11.2021.  
7.3.3.1. Ako se koristi dinamometar s jednostr ukim valjcima, vozilo se postavlja i tijekom cijelog postupka zadržav a u 
tom položaju u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 7.3.3.1.1. do 7.3.3.1.3.
7.3.3.1.1. Rotacijsk o usmjera vanje (rotaci ja oko osi z)
Vozilo se postavl ja duž osi x kako bi se rotaci ja oko osi z svela na minimum.
7.3.3.1.2. Bočni položa j (os y)
Vozilo mora biti poravna no u smjer u y, bočno kretanje svedeno na minimum.
7.3.3.1.3. Prednji i stražnji položa j (os x)
Svim kotačima koji se okreću sredina kontaktne površine gume na valjku mora biti unutar ±25 mm ili ±2 % 
promjera valjka, ovisno što je manje, od vrha valjka.
7.3.3.1.4. Ispitivano vozilo drži sustav u skladu s odredbama stavka 2.3.2. Priloga B5.
Ako se koristi metod a mjerenja zakretnog momenta, tlak u gumama namješta se tako da je dinamički 
polumjer unutar 0,5 % dinamičk og polumjera rj izračunanog pomoću jednadžbe u stavku 4.4.3.1. ovog 
Priloga na točki referentne brzine 80 km/h. Dinamički polumjer na dinamometr u s valjcima izračuna va se u 
skladu s postupk om opisanim u stavku 4.4.3.1. ovog Priloga.
Ako je tako namješten a vrijednost izvan raspona definiran og u stavku 7.3.1. ovog Priloga, ne smije se koristiti 
metoda mjerenja zakretnog momenta.
7.3.4. Zagr ijavanje vozila
7.3.4.1. Vozilo se zagr ijava primjenjivim WLTC-om. U slučaj u da je vozilo bilo zagr ijavano na 90 % najveće brzine 
sljedeće više faze tijekom postupka definiranog u stavku 4.2.4.1.2. ovog Priloga, ta viša faza dodaje se 
primjenjivo m WLTC-u.
Tablica A4/7
Zag rijavanje vozila 
Razred vozila Primjenjivi WLTC Primjena sljedeće više faze Ciklus zagr ijavanja
Razred 1 Low 1 + Medium 1 nije primjenjivo Low 1 + Medium 1
Razred 2Low2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2nije primjenjivo Low 2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2
Low 2 + Medium 2 + High 2 Da (Extra High 2)
Ne Low 2 + Medium 2 + High 2
Razred 3Low3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3
Low 3 + Medium 3 + High 3 Da (Extra High 3)
Ne Low 3 + Medium 3 + High 3
7.3.4.2. Ako je vozilo već zagr ijano, vozi se WLTC faza primijenjena u stavku 7.3.4.1. ovog Priloga s najvećom 
brzinom.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/301  
7.3.4.3. Alternativni postupak zagr ijavanja
7.3.4.3.1. Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela smije se primij eniti alternativni postupak 
zagr ijavanja. Odobreni alternativni postupak zagr ijavanja može se koristiti za vozila u istoj porodici po 
cestovnom otpor u i mora ispunjav ati zahtjeve navedene u stavcima od 7.3.4.3.2. do i uključujući 7.3.4.3.5. 
ovog Priloga.
7.3.4.3.2. Mora se odabrati najmanj e jedno vozilo reprezentativno za porodicu po cestovnom otpor u.
7.3.4.3.3. Ciklusna potrošnja energije izračunana u skladu sa stavk om 5. Priloga B7. s korigiranim koeficijentima 
cestovnog otpora f0a, f1a i f2a za altern ativni postupak zagr ijavanja ne smije biti manja od ciklusne potrošnje 
energi je izračunanoj s koeficijentima ciljanog cesto vnog otpora f0, f1 i f2 za svaku primjenjivu fazu.
Korigirani koeficijen ti cesto vnog otpora f0a, f1a i f2a izračunava ju se prema sljedećim jednadžbama:
f0a¼f0þAdalt – A dWLTC
f1a¼f1þBdalt – B dWLTC
f2a¼f2þCdalt – C dWLTC
pri čemu su
Ad_alt, Bd_alt i Cd_alt postavk e koeficijenata dinamometra s valjcima nakon alternativnog postupka 
zagr ijavanja
Ad_WL TC, Bd_WL TC i 
Cd_WL TCpostavk e koeficijenata dinamometra s valjcima nakon zagr ijavanja WLTC-om 
opisanog u stavku 7.3.4.1. ovog Priloga i valjane postavk e opterećenja dinamometra 
s valjcima iz stavka 8. ovog Priloga
7.3.4.3.4. Korigirani koeficijenti cestovnog otpora f0a, f1a i f2a koriste se samo za potrebe stavka 7.3.4.3.3. ovog Priloga. 
Za druge potrebe koeficijenti ciljanog cesto vnog otpora f0, f1 i f2 koriste se kao koeficijenti ciljanog cestovnog 
otpora.
7.3.4.3.5. Nadležnom tijelu moraju se dostaviti detaljni podaci o postupku i njegov oj ekvivalentnosti.
8. NAMJEŠT ANJE OPTEREĆENJA DINAMOMETRA S VALJCIMA
8.1. Namještanje opterećenja dinamometra s valjcima metodom s režimom inercij skog uspora vanja
Ova se metoda primjenjuje kad su koeficijenti cesto vnog otpora f0, f1 i f2 utvrđeni.
U slučaju porodice po matr ici cestovnog otpora ova se metoda primjenjuje kad se cesto vni otpor 
reprezentativnog vozila utvrđuje metod om s režimom inercij skog usporavan ja opisanom u stavku 4.3. ovog 
Priloga. Vrijednosti ciljanog cesto vnog otpora su vrijednosti izračunane pomoću metode opisane u 
stavku 5.1. ovog Priloga.
8.1.1. Početna postavka opterećenja
Za dinamometar s valjcima s podesivim koeficijentima jedinica za apsor pciju snage dinamometra podešava se 
s nasumičnim početnim koeficijentima Ad, Bd i Cd iz sljedeće jednadžbe:
Fd¼AdþBdvþCdv2
pri čemu je
Fd postavka opterećenja dinamometra s valjcima, N
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/hHR Službeni list Europske unij e L 423/302 26.11.2021.  
Sljedeći se koeficijenti prepor učuju za početnu postavku opterećenja:
(a) Ad¼0:5×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
za dinamometre s valjcima za jednu osovinu ili
Ad¼0:1×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su At, Bt i Ct koeficijenti ciljanog cesto vnog otpora;
(b) empirijsk e vrijednosti, npr. one korištene za postavk e za sličan tip vozila.
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom regulacijom odgovara juće vrijednosti opterećenja na svak oj 
referentnoj brzini postavl jaju se na jedinicu za apsor pciju snage dinamometra.
8.1.2. Ispitivanje u režimu inercij skog uspora vanja
Ispitivanje u režimu inercij skog uspora vanja na dinamometr u s valjcima izvod i se u skladu s postupk om iz 
stavka 8.1.3.4.1. ili 8.1.3.4.2. ovog Priloga i ne smije početi više od 120 sekundi nakon dovršetka postupka 
zagr ijavanja. Uzastopn e vožnj e u režimu inercijsk og usporavanja započinju odmah. Na proizvođačev zahtjev 
i uz odobrenje nadležnog tijela vrijeme između zagr ijavanja i vožnji u režimu inercijsk og uspora vanja u 
iterativnoj metodi može se produljiti da bi vozilo bilo pravilno pripremljeno za vožnju u režimu inercijsk og 
uspora vanja. Proizvođač je nadležnom tijelu dužan dati dokaze zašt o traži dodatno vrijeme i dokaze da to ne 
utječe na parametre postavki opterećenja dinamometra s valjcima (npr . temperatura rashladnog sredstva i/ili 
ulja, sila na dinamometr u).
8.1.3. Prov jera
8.1.3.1. Vrijednost ciljanog cesto vnog otpora izračunava se pomoću koeficijenta ciljanog cesto vnog otpora At, Bt i Ct, 
za svaku referentnu brzinu vj:
Ftj¼AtþBtvjþCtv2
j
pri čemu su
At, Bt i Ct parametr i ciljanog cesto vnog otpora
Ftj ciljani cesto vni otpor na referentnoj brzini vj, N
vj j-ta referentna brzina vozila, km/h
8.1.3.2. Izmjereni cestovni otpor izračunava se sljedećom jednadžbom:
Fmj¼1
3:6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
pri čemu je
Δv 5 km/h
Fmj izmjereni cesto vni otpor na referentnoj brzini vj, N
TM ispitna masa vozila, kg
mr ekvivalentna efektivna masa rotirajućih dijelo va u skladu sa stavk om 2.5.1. ovog Priloga, kg
Δtj vrijeme u režimu inercijsk og usporavan ja koje se odnosi na brzinu vj, s
8.1.3.3. Koeficijen ti As, Bs i Cs u jednadžbi cesto vnog otpora simuliranog na dinamometr u s valjcima izračunava ju se 
regresi jskom analizom, metodom najmanj ih kvadrata:
Fs¼AsþðBs×vÞþðCs×v2Þ
Simulirani cesto vni otpor za svaku referen tnu brzinu vj određuje se pomoću sljedeće jednadžbe, koristeći 
izračunane vrijednosti As, Bs i Cs:
Fsj¼AsþðBs×vjÞþðCs×v2
j)HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/303  
8.1.3.4. Za namještanje opterećenja dinamometra mogu se koristiti dvije različite metode. Ako dinamometar ubrza va 
vozilo, koriste se metode opisane u stavku 8.1.3.4.1. ovog Priloga. Ako se vozilo ubrzava vlastitim pogonom, 
koriste se metode opisane u stavku 8.1.3.4.1. ili 8.1.3.4.2 ovog Priloga, a najmanje ubrzanje pomnoženo s 
brzinom mora biti 6 m2/sec3. Vozila koja ne mogu postići 6 m2/s3 voze se s komandom akceleratora potpuno 
aktiviranom.
8.1.3.4.1. Metoda fiksnih vožnji
8.1.3.4.1.1. Softver dinamometra izvrša va ukupno četir i vožnj e u režimu inercij skog usporavanja. Nak on prve vožnj e u 
režimu inercij skog usporavanja postavk e koeficijenata dinamometra izračuna vaju se za sljedeće inercij sko 
uspora vanje u skladu sa stavkom 8.1.4. ovog Priloga. Nak on prve vožnj e u režimu inercij skog usporavan ja 
softver izvrša va tri dodatna inercij ska usporavan ja s fiksnim postavkama koeficijenata dinamometra 
određenima nakon prve vožnje u režimu inercijsk og uspora vanja ili s prilagođenim postavkama koeficijenata 
dinamometra u skladu sa stavk om 8.1.4. ovog Priloga .
8.1.3.4.1.2. Konačne postavk e koeficijenata dinamometra A, B i C izračuna vaju se sljedećim jednadžbama:
A¼At – ∑4
n¼2ðAsn – A dnÞ
3
B¼Bt – ∑4
n¼2ðBsn – B dnÞ
3
C¼Ct – ∑4
n¼2ðCsn – C dnÞ
3
pri čemu su
At, Bt i Ct parametr i ciljanog cesto vnog otpora
Asn,Bsni Csnsimulirani koefic ijenti cestovnog otpora n-tog ispitivanja
Adn,Bdni Cdnpostavk e koeficijenata dinamometra n-tog ispitivanja
n indeks ni broj vožnji u režimu inercij skog usporavan ja, uključujući prvu stabilizacij sku 
vožnj u
8.1.3.4.2. Iterativna metod a
Izračunane sile u specifi ciranim rasponima brzina moraju biti unutar ±10 N nakon regresijsk e analize 
metodom najmanj ih kvadrata sila za dvije uzastopne vožnj e u režimu inercijsk og uspora vanja u odnosu na 
ciljane vrijednosti ili se dodatne vožnje u režimu inercij skog uspora vanja prov ode nakon prilagođavanja 
posta vki opterećenja dinamometra s valjcima u skladu sa stavk om 8.1.4. ovog Priloga do dobivanja 
vrijednosti unutar dopuštenog odstupanja.
8.1.4. Prilagođavan je
Postav ke optereć enja dinamometra s valjcima prilagođava ju se u skladu sa sljedećom jednadžbom:
F�
dj¼Fdj – F j¼Fdj – F sjþFtj
¼ðA dþBdvjþCdv2
jÞ – ðA sþBsvjþCsv2
jÞþðA tþBtvjþCtv2
jÞ
¼ðA dþAt – A sÞþðBdþBt – B sÞvjþðCdþCt – C sÞv2
j
što znači
A�
d¼AdþAt – A s
B�
d¼BdþBt – B s
C�
d¼CdþCt – C sHR Službeni list Europske unij e L 423/304 26.11.2021.  
pri čemu su
Fdj početna posta vka opterećenja dinamometra s valjcima, N
F�
djprilagođena postavka opterećenja dinamometra s valjcima, N
Fj prilagođeni cesto vni otpor jednak ðFsj – F tjÞ, N
Fsj simulirani cesto vni otpor na referentnoj brzini vj, N
Ftj ciljani cesto vni otpor na referentnoj brzini vj, N
A�
d,B�
di C�
dnove postavk e koeficijen ata dinamometra s valjcima
8.1.5. At, Bt i Ct uvrštava ju se kao konačne vrijednosti f0, f1 i f2 te primjenjuju za:
(a) određivanje sniža vanja brzine, stavak 8. Priloga B1.;
(b) određivanje točaka promjene stupnja prijenosa, Prilog B2;
(c) interpolaciju emisi ja CO 2 i potrošnje goriva, stavak 3.2.3. Priloga B7.;
(d) izračun rezultata elektr ičnih i hibr idnih elektr ičnih vozila, stavak 4. Priloga B8.
8.2. Namještanje opterećenja dinamometra s valjcima metodom mjerenja zakretnog momenta
Ova je metoda primjenjiva kad se otpor i vožnje određuju pomoću metode mjerenja zakretnog momenta iz 
stavka 4.4. ovog Priloga.
U slučaj u porodice po matr ici cesto vnog otpora ova se metod a primjenjuje kad se otpor i vožnje 
reprezentativnog vozila utvrđuju pomoću metode mjerenja zakretnog momenta iz stavka 4.4. ovog Priloga. 
Vrijednosti ciljanog otpora vožnje su vrijednosti izračunane pomoću metode opisane u stavku 5.1. ovog 
Priloga.
8.2.1. Početna postavka opterećenja
Za dinamometar s valjcima s podesivim koeficijentima jedinica za apsor pciju snage dinamometra podešava se 
s nasumičnim početnim koeficijentima Ad, Bd i Cd iz sljedeće jednadžbe:
Fd¼AdþBdvþCdv2
pri čemu je
Fd postavka opterećenja dinamometra s valjcima, N
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/h
Sljedeći se koeficijenti prepor učuju za početnu postavku opterećenja:
(a) Ad¼0:5×at
r0,Bd¼0:2×bt
r0,Cd¼ct
r0
za dinamometre s valjcima za jednu osovinu ili
Ad¼0:1×at
r0,Bd¼0:2×bt
r0,Cd¼ct
r0
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su
at, bt i ct koeficijenti ciljanog otpora vožnje
r' dinamički polumjer gume na dinamometr u s valjcima dobiven na 80 km/h, m
(b) empirijsk e vrijednosti, npr. one korištene za postavk e za sličan tip vozila.
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom regulacijom odgovara juće vrijednosti opterećenja na svak oj 
referentnoj brzini postavl jaju se na jedinicu za apsor pciju snage dinamometra.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/305  
8.2.2. Mjerenje zakretnog momenta kotača
Ispitivanje mjerenjem zakretnog momenta na dinamometr u s valjcima prov odi se postupk om definiranim u 
stavku 4.4.2. ovog Priloga. Mjerači zakretnog momenta mora ju biti identični mjeračima korištenima u 
prethodnom ispitivanju na cesti.
8.2.3. Prov jera
8.2.3.1. Krivulja ciljanog otpora vožnje (zakretnog momenta) određuje se jednadžbom iz stavka 4.5.5.2.1. ovog 
Priloga i može se zapisati na sljedeći način:
C�
t¼atþbt×vjþct×v2
j
8.2.3.2. Krivulja simuliranog otpora vožnje (zakretnog momenta) na dinamometr u s valjcima izračuna va se u skladu s 
metodom i mjer nom preciznosti iz stavka 4.4.3.2. ovog Priloga i određivanjem krivulje otpora vožnje 
(zakretnog momenta) u skladu sa stavk om 4.4.4. ovog Priloga s primjenjivim korekcijama u skladu sa 
stavkom 4.5. ovog Priloga, uvijek uz iznimku mjerenja u suprotnim smjerovima, čime se dobiva krivulja 
simuliranog otpora vožnje:
C�
s¼C0sþC1s×vjþC2s×v2
j
Simulirani otpor i vožnj e (zakretni moment) moraju biti unutar dopušt enog odstupanja od ±10 N×r ’ od 
ciljanog otpora vožnje na svak oj točki referentne brzine, pri čemu je r’ dinamički polumjer gume (u metr ima) 
na dinamometr u s valjcima dobiven na brzini od 80 km/h.
Ako dopušteno odstupanje na bilo kojoj referen tnoj brzini ne ispunjav a kriterije metode iz ovog stavka, 
postupak iz stavka 8.2.3.3. ovog Priloga primjenjuje se za prilagođavanje posta vki optereć enja dinamometra 
s valjcima.
8.2.3.3. Prilagođavan je
Postav ke optereć enja dinamometra s valjcima prilagođava ju se u skladu sa sljedećom jednadžbom:
F�
dj¼Fdj – Fej
r0¼Fdj – Fsj
r0þFtj
r0
¼ðAdþBdvjþCdv2
jÞ – ðasþb svjþc sv2
jÞ
r0 þðatþb tvjþc tv2
jÞ
r0
¼ Adþðat – a sÞ
r0� �
þ Bdþðbt – b sÞ
r0� �
vjþ Cdþðct – c sÞ
r0� �
v2
j
što znači
A�
d¼Adþat – a s
r0
B�
d¼Bdþbt – b s
r0
C�
d¼Cdþct – c s
r0
pri čemu je
F�
djnova posta vka opterećenja dinamometra s valjcima, N
Fej prilagođeni cesto vni otpor jednak (Fsj-Ftj), Nm
Fsj simulirani cesto vni otpor na referentnoj brzini vj, Nm
Ftj ciljani cesto vni otpor na referentnoj brzini vj, NmHR Službeni list Europske unij e L 423/306 26.11.2021.  
A�
d,B�
di C�
dnove postavk e koeficijen ata dinamometra s valjcima
r’ dinamički polumjer gume na dinamometr u s valjcima dobiven na 80 km/h, m
Stavci 8.2.2. i 8.2.3. ovog Priloga ponavlja ju se do dobivanja vrijednosti unutar dopušt enog odstupanja iz 
stavka 8.2.3.2. ovog Priloga.
8.2.3.4. Masa pogonskih osovina, specifi kaci je guma i postavk e opterećenja dinamometra s valjcima bilježe se kad su 
zahtjevi iz stavka 8.2.3.2. ovog Priloga ispunjeni.
8.2.4. Pretvaranje koefic ijenata otpora vožnje u koeficijente cesto vnog otpora f0, f1, f2
8.2.4.1. Ako vozilo inercijski ne usporava na cesti na ponovl jiv način i ako režim inercij skog usporavanja u skladu sa 
stavkom 4.2.1.8.5. ovog Priloga nije izvediv , koeficijenti f0, f1 i f2 u jednadžbi cesto vnog otpora izračunava ju 
se prema jednadžbama iz stavka 8.2.4.1.1. ovog Priloga . U svim ostalim slučaj evima provodi se postupak 
opisan u stavcima od 8.2.4.2. do i uključujući 8.2.4.4. ovog Priloga.
8.2.4.1.1. f0¼c0
r×1:02
f1¼c1
r×1:02
f2¼c2
r×1:02
pri čemu su
c0, c1, c2 koeficijenti otpora vožnje određeni u skladu sa stavk om 4.4.4. ovog Priloga, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)2
r dinamički polumjer gume vozila s kojom su otpor i vožnje određeni, m
1,02 približni koeficijent za kompe nzaciju gubitaka prijenosnog sustava
8.2.4.1.2. Utvrđene vrijednosti koeficijenata f0, f1, f2 ne smiju se koristiti za postavk e dinamometra s valjcima ni za 
ispitivanja emisija ispušnih plino va ili autonom ije. Koriste se samo u sljedećim slučaj evima:
(a) određivanje sniža vanja brzine, stavak 8. Priloga B1.;
(b) određivanje točaka promjene stupnja prijenosa, Prilog B2;
(c) interpolaciju emisi ja CO 2 i potrošnje goriva, stavak 3.2.3. Priloga B7.;
(d) izračun rezultata elektr ičnih i hibr idnih elektr ičnih vozila, stavak 4. Priloga B8.
8.2.4.2. Nak on što je dinamometar s valjcima namješten unutar dopušt enih odstupanja, na njemu se izvodi postupak 
za vožnju u režimu inercij skog uspora vanja, kako je opisano u stavku 4.3.1.3. ovog Priloga. Bilježe se 
vremena u režimu inercij skog usporavanja.
8.2.4.3. Cesto vni otpor Fj na referentnoj brzini vj, N, određuje se sljedećom jednadžbom:
Fj¼1
3:6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
pri čemu je
Fj cesto vni otpor na referentnoj brzini vj, N
TM ispitna masa vozila, kg
mr ekvivalentna efektivna masa rotirajućih dijelo va u skladu sa stavk om 2.5.1. ovog Priloga, kgHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/307  
Δv = 5 km/h
Δtj vrijeme u režimu inercijsk og usporavan ja koje se odnosi na brzinu vj, s
8.2.4.4. Koeficijen ti f0, f1 i f2 u jednadžbi cesto vnog otpora izračuna vaju se regresijsk om analizom, metodom 
najmanjih kvadrata, unutar raspona referentnih brzina.HR Službeni list Europske unij e L 423/308 26.11.2021.  
PRILOG B5. 
Ispitna oprema i umjerav anje 
1. SPECIFIKA CIJE I POST AVKE ISPITNOG STOL A
1.1. Specifikacije rashladnog ventilator a
1.1.1. Prema vozilu mora puhati zračna struja promjenjive brzine. Zadana vrijednost linear ne brzine zraka na 
izlazu puhala mora biti jednaka odgo varaj ućoj brzini valjka na brzinama valjka većim od 5 km/h. Linear na 
brzina zraka na izlazu puhala mora biti unutar ±5 km/h ili ±10 % od odgovar ajuće brzine valjka, ovisno što 
je veće.
1.1.2. Nav edena brzina zraka određuje se kao prosječna vrijednost više mjer nih točaka:
(a) za ventilatore s prav okutnim izlazima mjer ne su točk e smještene u središtu svak og prav okutnika koji 
dijele cijeli izlaz ventilatora na 9 podr učja (dijele i horizontalne i vertikalne strane ventilatora na 3 
jednaka dijela). Središnje se podr učje ne mjer i (kak o je prikazano na slici A5/1);
Slika A5/1
Ventilato r s prav okutnim izlazom
(b) za ventilatore s kružnim izlazima izlaz se dijeli na osam jednakih sektora pomoću pravaca koji su 
vertikalni, vodora vni i pod kutom od 45°. Točke mjerenja leže na radijalnoj simetrali svak og luka 
(22,5°) na dvije trećine ukupne duljine polumjera (kak o je prikazano na slici A5/2).
Slika A5/2
Ventilator s okr uglim izlazom
Tijekom mjerenja ispred ventilatora ne smije biti nikakvog vozila ni druge zapreke. Uređaj za mjerenje 
linear ne brzine zraka mora biti u podr učju od 0 do 20 cm od izlaza zraka.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/309  
1.1.3. Izlaz ventilatora mora imati sljedeće karakteristike:
(a) površinu od najmanje 0,3 m2; i
(b) širinu/promjer od najmanj e 0,8 metara.
1.1.4. Ventilator mora biti postavl jen u skladu sa sljedećim:
(a) razmak donjeg ruba od tla: približno 20 cm;
(b) razmak od prednjeg dijela vozila: približno 30 cm;
(c) približno na uzdužnoj središnjici vozila.
1.1.5. Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela visina, bočni položa j i udaljenost ventilatora od 
vozila mogu se promijeniti.
Ako ta konfiguraci ja ventilatora nije praktična za posebne konstr ukcije vozila, na primjer vozila s motorom 
ugrađenim na stražnjoj strani ili s bočnim usisnicima zraka, ili ako se na temelju te konfiguraci je ne postiže 
odgo varaj uće hlađenje za reprezentativno simuliranje rada u stvar noj upotrebi, na proizv ođačev zahtjev i 
uz odobrenje nadležnog tijela mogu se promijeniti visina, snaga, uzdužni i bočni položaj ventilatora te 
upotr ijebiti dodatni ventilator i, koji mogu imati drukčije specif ikacij e (uključujući ventilatore stalne brzine).
1.1.6. U slučaj evima opisanima u stavku 1.1.5. ovog Priloga bilježe se položa j i snaga ventilatora za hlađenje i 
detaljno obrazloženje dosta vljeno nadležnom tijelu. U svim naknadnim ispitivanjima moraju se upotr ijebiti 
slični položaji i specifi kaci je, imajući u vidu to obrazloženje, kako bi se izbjeg le nereprezentativne 
karakte ristik e hlađenja.
2. DINAMOMET AR S VALJCIMA
2.1. Opći zahtjevi
2.1.1. Dinamometar mora biti u stanju simulirati cestovni otpor s tri koeficijenta cestovnog otpora koji se mogu 
prilagoditi da oblikuju krivulju otpora.
2.1.2. Dinamometar može imati konfiguraciju s jednostr ukim ili dvostruki m valjcima. Ako se upotrebljava ju 
dinamometr i s dvostr ukim valjcima, valjci moraju biti trajno upareni ili prednji valjak mora pogoniti, 
izrav no ili neizra vno, sve inercij ske mase i jedinicu za apsor pciju snag e.
2.2. Posebni zahtjevi
Sljedeći posebni zahtjevi odnose se na proizv ođačeve specif ikacij e dinamometra.
2.2.1. Zanošenje valjka mora biti manje od 0,25 mm na svim mjerenim mjestima.
2.2.2. Promjer valjka mora biti unutar ±1,0 mm od specifi cirane nazivne vrijednosti na svim mjer nim mjestima.
2.2.3. Dinamometar mora imati sustav za mjerenje vremena za određivanje ubrzanja i mjerenja vremena u režimu 
inercij skog usporavanja vozila/dinamometra. Točnost tog sustava za mjerenje vremena mora biti unutar 
±0,001 % tijek om najmanje 1 000 sekundi rada. To se verificira nakon početne instalaci je.
2.2.4. Dinamometar mora imati susta v mjerenja brzine s točnošću od najmanje ±0,080 km/h. To se verificira 
nakon početne instalaci je.
2.2.5. Dinamometar mora imati vrijeme odziva (90 % odziva na promjenu koraka vučne snage) manje od 100 ms 
na trenutačna ubrzanja od najmanje 3 m/s2. To se verificira nakon početne instalaci je i nakon većih 
održa vanja.HR Službeni list Europske unij e L 423/310 26.11.2021.  
2.2.6. Proizv ođač dinamometra dužan je navesti referentnu inerciju, za koju se mora provje riti da je unutar ±0,5 % 
ili 7,5 kg, ovisno što je veće, za svaku izmjerenu referentnu inercij u i da je unutar ±0,2 % u odnosu na svaki 
aritmetički prosjek dobiven dinamičk om derivacijom iz ispitivanja sa stalnim ubrzanjem, usporenjem i 
silom.
2.2.7. Brzina valjaka mjer i se s učestalošću od najmanje 10 Hz.
2.3. Dodatni posebni zahtjevi za dinamometre s valjcima u 4WD načinu rada
2.3.1. Za ispitivanja u 4WD načinu rada dinamometar s valjcima mora imati konfiguraciju s jednostr ukim 
valjcima. Sustav za upravlja nje pogonom na sva četir i kotača mora biti konstr uiran tako da su u ispitivanju 
vozila WLTC-om ispunjeni zahtjevi u nastavku.
2.3.1.1. Simulaci ja cesto vnog otpora primjenjuje se tako da se dinamometrom u 4WD načinu rada reproducira isti 
omjer sila kao u vožnji vozila na glatkoj, suhoj i ravnoj površini ceste.
2.3.1.2. Nak on početne instalacije i svak og većeg održa vanja potrebno je ispuniti zahtjeve stavka 2.3.1.2.1. ovog 
Priloga i zahtjeve iz stavka 2.3.1.2.2. ili 2.3.1.2.3. ovog Priloga. Razlika u brzini između prednjih i stražnjih 
valjaka ocjenjuje se tako što se podaci o brzini valjaka filtriraju s jednosekundnim pomičnim prosjek om s 
frekvenci jom od najmanje 20 Hz.
2.3.1.2.1. Razlika u udaljenosti koju prijeđu prednji i stražnji valjci mora biti manja od 0,2 % od udaljenosti prijeđene 
u WLTC-u. Radi izračuna ukupna razlike u prijeđenoj udaljenosti tijek om WLTC-a integr iraju se apsolutne 
prijeđene vrijednosti svak og valjka.
2.3.1.2.2. Razlika u udaljenosti koju prijeđu prednji i stražnji valjci mora biti manja od 0,1 m u bilo kojem 200 ms 
razdoblju.
2.3.1.2.3. Razlika brzine između svih valjaka mora biti unutar ±0,16 km/h.
2.3.2. Susta v za držanje vozila za dinamometre s jednostr ukim valjcima
2.3.2.1. Vertikalna sila
Uz zahtjeve iz stavka 7.3.3.1.3. Priloga B4. susta v za držanje mora biti konstr uiran tako da se vertikalna sila 
na vozilo svede na minimum i da je jednaka tijek om namještanja dinamometra s valjcima i svih ispitivanja. 
Taj je kriterij ispunjen ili ako je sustav za držanje konstr uiran tako da ne može primijeniti nikakvu drukči ju 
vertikalnu silu ili ako se nadležno tijelo i proizvođ ač dogov ore o postupku za dokazivanje da se taj zahtjev 
može ispuniti.
2.3.2.2. Krutost držanja
Susta v za držanje mora biti dovoljno krut da svede sva kretanja i rotaci je na minimum. Dopuštena su samo 
ograničena kretanja duž osi z i rotaci je oko osi y radi spreča vanja svih nezanemar ivih utjecaj a na ispitne 
rezultate i radi ispunjav anja zahtjeva iz stavka 2.3.2.1. ovog Priloga.
2.4. Umjeravan je dinamometra s valjcima
2.4.1. Susta v za mjerenje sile
Točnost mjer nog pretvarača sile mora biti najmanje ±10 N za sve izmjerene priraste . To se mora verificirati 
nakon početne instalaci je, nakon svak og većeg održa vanja i unutar 370 dana prije ispitivanja.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/311  
2.4.2. Umjeravan je dinamometra zbog parazitsk og gubitka
Parazitsk e otpore dinamometra potrebno je izmjer iti i ažur irati ako neka od izmjerenih vrijednosti odstupa 
od trenutačne krivulje gubitaka za više od 9,0 N. To se verificira nakon početne instalaci je, nakon svak og 
većeg održa vanja i unutar 35 dana prije ispitivanja.
2.4.3. Verifika cija simulacije cesto vnog otpora bez vozila
Rad dinamometra mora se provj eriti izvođenjem ispitivanja u režimu inercijsk og usporavanja bez 
opterećenja nakon početne instalaci je, nakon svak og većeg održa vanja i unutar 7 dana prije ispitivanja. 
Aritmetički prosjek pogrešk e u mjerenju sile u režimu inercij skog usporavanja mora biti manji od 10 N ili 
2 %, ovisno o tome što je veće, na svak oj točki referentne brzine.
3. SUST AV ZA RAZRJEĐIV ANJE ISPUŠNIH PLINO VA
3.1. Specifikacije sustava
3.1.1. Preg led
3.1.1.1. Koristi se susta v za razr jeđivanje punog prot oka ispušnih plino va. Ukupni ispuh vozila mora se 
kontinuirano razr jeđivati zrak om iz okoline u kontroliranim uvjetima pomoću uređaja za uzork ovanje 
stalnog volumena. Može se upotr ijebiti Ventur ijeva cijev kritičnog protoka (CFV), nekoliko CFV -a 
posta vljenih paralelno, volumetr ička pumpa (PDP), podzvučna Ventur ijeva cijev (SSV) ili ultrazvučni mjerač 
prot oka (UFM). Mjer i se ukupni obujam mješavine ispušnih plinova i zraka za razr jeđivanje te se 
kontinuirano prikuplja razmjer ni uzorak te mješavi ne za analizu. Količine spojeva u ispušnom plinu 
određuju se iz koncentracija uzoraka, korigiranih za odgo varajući udio zraka za razr jeđivanje i zbrojeni 
prot ok tijekom ispitivanja.
3.1.1.2. Susta v za razr jeđivanje ispušnih plino va sastoji se od cijev i za povezivanje, naprav e za miješanje i tunela za 
razr jeđivanje, uređaja za kondicioniranje zraka za razr jeđivanje, usisne naprave i mjerača protoka. Sonde za 
uzork ovanje postavlja ju se u tunel za razr jeđivanje u skladu sa stav cima 4.1., 4.2. i 4.3. ovog Priloga.
3.1.1.3. Napra va za miješanje iz stavka 3.1.1.2. ovog Priloga je posuda, kao na slici A5/3., u kojoj se ispušni plino vi 
vozila i zrak za razr jeđivanje miješaju tako da se na mjestu uzork ovanja dobije homogena mješavina.
3.2. Opći zahtjevi
3.2.1. Ispušni plino vi vozila moraju se razr ijediti dovoljnom količinom zraka iz okoline kako bi se u svim uvjetima 
koji se mogu poja viti tijekom ispitivanja spriječila bilo kakva kondenzaci ja vode u sustavu za uzork ovanje i 
mjerenje.
3.2.2. Mješav ina zraka i ispušnih plinova mora biti homogena na položa ju sondi za uzork ovanje (vidjeti 
stavak 3.3.3. ovog Priloga). Sonde za uzork ovanje izdva jaju reprezentativne uzorke razr ijeđenog ispušnog 
plina.
3.2.3. Susta v mora omogućiti mjerenje ukupnog obujma razr ijeđenih ispušnih plino va.
3.2.4. Susta v za uzork ovanje mora biti nepropustan za plinove. Konstr ukcija sustava za uzork ovanje s 
promjenjivim razr jeđivanjem i mater ijali od kojih je izrađen ne smiju utjecati na koncentracij e nijednog 
spoja u razr ijeđenim ispušnim plino vima. Ako bilo koji sasta vni dio susta va (izmjenjivač topline, ciklonski 
odvaj ač, usisna naprava itd.) mijenja koncentracij u bilo kojeg spoja u ispušnim plino vima, a da se susta vna 
pogreška ne može ispra viti, uzork ovanje tog spoja provodi se prije tog sasta vnog dijela.HR Službeni list Europske unij e L 423/312 26.11.2021.  
3.2.5. Svi dijelovi susta va za razr jeđivanje koji su u dodir u s nerazr ijeđenim ili razr ijeđenim ispušnim plino vima 
mora ju biti tako konstr uirani da se taloženje ili mijenjanje čestične tvar i ili čestica svede na minimum. Svi 
dijelovi moraju biti izrađeni od elektr ično prov odljivih mater ijala koji ne reagiraj u s kompon entama u 
ispušnom plinu i elektr ički uzemljeni kako se ne bi pojavili elektrostatički učinci.
3.2.6. Ako je vozilo koje se ispituje opremljeno ispušnim sustav om koji se sastoji od više ispušnih grana, cijev i za 
povezivanje mora ju biti spojene što je moguće bliže vozilu , a da to ne utječe negativno na njiho v rad.
3.3. Posebni zahtjevi
3.3.1. Spoj s ispuhom vozila
3.3.1.1. Početak cijevi za povezivanje je izlaz iz ispušne cijev i. Kraj cijev i za povez ivanje je točka uzork ovanja ili prva 
točka razr jeđivanja.
Za konfiguraci je s više ispušnih cijev i u kojima su sve ispušne cijevi povezane, početak cijevi za povezivanje 
je na posljednjem spoju na kojem su sve ispušne cijev i povezane. U tom slučaju cijev između izlaza iz 
ispušne cijevi i početak cijev i za povezivanje može biti izoliran ili grijan, ali ne mora.
3.3.1.2. Cijev koja povezuje vozilo i susta v za razr jeđivanje mora biti konstr uirana tako da se gubitak topl ine svede 
na najmanju mjer u.
3.3.1.3. Cijev za povezivanje mora ispunjavat i sljedeće zahtjeve:
(a) mora biti kraća od 3,6 m ili, ako je topl inski izolirana, od 6,1 m. Unutarn ji promjer cijevi ne smije biti 
veći od 105 mm; debljina izolaci jskih mater ijala mora biti najmanje 25 mm, a njiho va toplinska 
vodljivost ne smije biti veća od 0,1 W/m-1K-1 na 400 °C. Opcionalno, cijev se smije zagr ijati na 
temperatur u veću od točke rosišta. Može se smatrati da je to postignuto ako je cijev zagr ijana na 70 °C;
(b) ne smije prouzročiti da se statički tlak na ispušnim cijevima vozila koje se ispituje razlikuje od statičkih 
tlakova zabilježenih kad ništa nije povezano na ispušne cijev i vozila za više od 0,75 kPa na 50 km/h ili 
za više od 1,25 kPa tijekom ispitivanja. Tlak se mjer i u ispuhu ili u produžetku jednak og promjera, što 
je moguće bliže kraju cijev i. Smi ju se upotreblja vati sustavi za uzork ovanje koji su u stanju održa vati 
statički tlak unutar 0,25 kPa ako se u pisanom zahtjevu proizvođ ača upućenom nadležnom tijelu 
dokaže potreba za manjim dopušte nim odstupanjem;
(c) Nijed an dio cijev i za povezivanje ne smije biti od mate rijala koji bi mog li utjecati na plino vite ili krute 
dijelove sastava ispušnih plino va. Da bi se spriječilo stvaranje čestica od elastomerskih priključaka, svi 
korišteni elastomer i moraju biti onolik o topl inski stabilni koliko je moguće i biti minimalno izloženi 
ispušnim plino vima. Prepor učuje se da se ne upotrebljava ju elast omerski priključci za premošćivanje 
veze između ispušne cijevi vozila i cijevi za povezivanje.
3.3.2. Kondicioniranje zraka za razr jeđivanje
3.3.2.1. Zrak za razr jeđivanje koji se upotrebljava za primar no razr jeđivanje ispušnih plinova u tunelu CVS-a prolazi 
kroz medij koji može reducirati čestice u najprodor nijoj veličini čestica mater ijala filtra za ≤ 99,95 % ili kroz 
filtar barem razreda H13 prema normi EN 1822:2009. To odgo vara specifikaciji HEP A filtara 
(visok oučink ovitih filtara čestica iz zraka). Opcionalno se zrak za razr jeđivanje može propustiti kroz filtar s 
aktivnim ugljenom prije prolaska kroz HEP A filtar. Prepor učuje se da se dodatni filtar krupnih čestica 
posta vi ispred HEP A filtra i iza filtra s aktivnim ugljenom, ako se upotrebljava.
3.3.2.2. Na zahtjev proizv ođača vozila zrak za razr jeđivanje može se uzork ovati u skladu s dobrom inženjersk om 
praksom kako bi se odredio utjecaj tunela na vrijednosti masa pozadinskih čestičnih tvar i i na vrijednosti 
čestica (ako je mjerenje PN-a potrebno), koji se zatim može oduzeti od vrijednosti izmjerenih u 
razr ijeđenom ispušnom plinu. Vidjeti stavak 2.1.3. Priloga B6.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/313  
3.3.3. Tunel za razr jeđivanje
3.3.3.1. Mora se omogućiti miješanje ispušnih plinova vozila sa zrak om za razr jeđivanje. Može se koristiti naprava 
za miješanje.
3.3.3.2. Homoge nost mješa vine u bilo kojem presjeku na lokaciji sonde za uzork ovanje ne smije odstupati za više od 
±2 % od aritmetičk og prosjeka vrijednosti dobivenih u najmanje pet točaka smješt enih na jednakim 
razmacima u promjer u struje plina.
3.3.3.3. Za uzork ovanje emisija radi mjerenja PM-a i PN-a (ako je mjerenje PN-a potrebno) upotrebljava se tunel za 
razr jeđivanje:
(a) koji se sastoji od uzemljene ravn e cijev i od elektr ično vodljiva mater ijala;
(b) koji stvara turbulentan protok (Reynol dsov broj ≥ 4 000 ) i koji je dovoljno dug da prouzroči potpuno 
miješanje ispušnih plino va i zraka za razr jeđivanje;
(c) koji ima promjer od najmanje 200 mm;
(d) koji može biti izoliran i/ili grijan.
3.3.4. Usisna naprav a
3.3.4.1. Taj uređaj može imati raspon fiksnih brzina tako da osigura dovoljan protok kako bi se spriječi la 
kondenzacij a vode. Taj se rezultat postiže ako je protok:
(a) dvaput veći od maksimalnog protoka ispušnog plina koji proizvod e ubrza vanja u voznom ciklusu; ili
(b) dovoljan da osigura da koncentracij a CO 2 u vreći za uzorke razr ijeđenog ispušnog plina bude manja od 
3 % po obujmu za benzin i dizel, manja od 2,2 % za UNP i manja od 1,5 % po obujmu za PP/biometan.
3.3.4.2. Sukladnost sa zahtjevima iz stavka 3.3.4.1. ovog Priloga možda nije potrebna ako je CVS konstr uiran da 
onemogući kondenzacij u tehnikama, ili kombinaci jom tehnik a, kao što su:
(a) smanjivanje udjela vode u zraku za razr jeđivanje (odvlaživanje zraka za razr jeđivanje);
(b) zagr ijavanje zraka za razr jeđivanje u CVS-u i svih kompon enti prije uređaj a za mjerenje razr ijeđenog 
protoka ispušnih plinova i, opcionalno, susta va za uzork ovanje, uključujući vreće za uzorke , i susta va 
za mjerenje koncentracij a u vrećama.
U takvim slučaj evima odabir brzine protok a kroz CVS za potrebe ispitivanja mora biti obrazložen 
pokazivanjem da se kondenzacij e voda ne može dogoditi ni na jednom mjestu unutar CVS-a, sustava s 
vrećama za uzork ovanje ili analitičk og sustava.
3.3.5. Mjerenje obujma u sustavu za primar no razr jeđivanje
3.3.5.1. Metoda mjerenja ukupnog obujma razr ijeđenih ispušnih plino va primij enjena u uređaj u za uzork ovanje 
stalnog obujma mora biti takva da to mjerenje bude točno unutar ±2 % u svim radnim uvjetima. Ako uređaj 
ne može kompenzirati za varijaci je u temperatur i mješavine ispušnih plino va i zraka za razr jeđivanje u točki 
mjerenja, izmjenjivač topl ine se upotrebljava za održa vanje temperature u granicama propisane radne 
temperature od ±6 °C za PDP CVS, ±11 °C za CFV CVS , ±6 °C za UFM CVS i ±11 °C za SSV CVS .
3.3.5.2. Ako je potrebno, može se upotr ijebiti neki oblik zaštite uređaj a za mjerenje obujma, npr. ciklonski odvaj ač, 
filtar punog protoka, itd.
3.3.5.3. Senzor temperature postavl ja se neposredno ispred uređaj a za mjerenje obujma. Taj senzor temperature 
mora imati točnost od ± 1 °C i vrijeme odziva od najviše 1 sekunde na 62 % zadane promjene temperature 
(vrijednost mjerena u vodi ili silik onsk om ulju).HR Službeni list Europske unij e L 423/314 26.11.2021.  
3.3.5.4. Mjerenje razlike tlaka i atmosfersk og tlaka prov odi se ispred i, ako je potrebno, iza uređaja za mjerenje 
obujma.
3.3.5.5. Mjerenja tlaka mora ju imati preciznost i točnost od ±0,4 kPa tijek om ispitivanja. Vidjeti tablicu A5/5.
3.3.6. Opis prepor učenog sustava
Slika A5/3 je shematski crtež susta va za razr jeđivanja ispušnih plino va koji ispunjava ju zahtjeve iz ovog 
Priloga.
Prepor učeni su sljedeći sasta vni dijelovi:
(a) filtar zraka za razr jeđivanje, koji se može prethodno zagr ijati ako je potrebno. Taj filtar sastoji se od 
sljedećih filtara u nizu: opcionalnog filtra s aktivnim ugljenom (ulazna strana) i HEP A filtra (izlazna 
strana). Prepor učuje se da se dodatni filtar krupnih čestica postavi ispred HEP A filtra i iza filtra s 
aktivnim ugljenom, ako se upotrebljava. Svrha filtra s aktivnim ugljenom je smanjiti i stabilizirati 
koncentracij e ugljikovodika emisi ja iz okoliša u zraku za razr jeđivanje;
(b) cijev za povezivanje kojom se ispušni plinovi iz vozila dovode u tunel za razr jeđivanje;
(c) opcionalnog izmjenjivača topl ine kako je opisano u stavku 3.3.5.1. ovog Priloga;
(d) naprav e za miješanje u kojoj se plin i zrak miješaju u homog enu smjesu i koja može biti smješt ena blizu 
vozila kako bi cijev za povezivanje bila što kraća;
(e) tunela za razr jeđivanje iz kojeg se uzima ju uzorci čestične mase i, ako je primjenjivo , čestica;
(f) (opcionalno) nekog oblika zaštite za susta v mjerenja, npr. ciklonsk og odvaj ača, filtra punog protok a itd.;
(g) usisne naprav e dovoljnog kapaciteta za ukupni obujam razr ijeđenog ispušnog plina.
Susta v ne mora biti potpuno u skladu s tim slikama. Dodatni sastavni dijelo vi, kao što su instr umenti, ventili, 
solenoidi i prekidači, mogu se upotrebljavati za pružanje dodatnih podataka i usklađivanje rada elemenata 
susta va.
Slika A5/3
Sust av za razr jeđivanje ispušnih plino va
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/315  
3.3.6.1. Volumetr ička pumpa (PDP)
Susta v za razr jeđivanje punog protoka s volume tričkom pump om (PDP) ispunjav a zahtjeve iz ovog Priloga 
doziranjem prot oka plina kroz pumpu pri stalnoj temperatur i i tlaku. Ukupni obujam mjer i se brojanjem 
okreta ja umjerene volumet ričke pumpe . Razmjer ni uzorak postiže se uzork ovanjem, pri čemu su pumpa, 
mjerač prot oka i ventil za regulaciju prot oka namješten i na stalnu brzinu prot oka.
3.3.6.2. Ventur ijeva cijev kritičnog protoka (CFV).
3.3.6.2.1. Primjena CFV -a za sustav za razr jeđivanje punog prot oka temelji se na načelima mehanike protoka koja 
vrijede za kritični protok. Promjenjiva brzina protoka mješavine plina za razr jeđivanje i ispušnog plina 
održa va se na brzini zvuka koja je izrav no razmjer na kvadratnom korijenu temperature plina. Protok se 
kontinuirano prati, izračunava i integrira tijekom cijelog ispitivanja.
3.3.6.2.2. Korištenjem dodatne Ventur ijeve cijev i za uzork ovanje kritičnog prot oka osigurava se razmjer nost uzoraka 
plino va uzetih iz tunela za razr jeđivanje. Budući da su tlak i temperatura jednaki na dva ulaza Ventur ijeve 
cijevi, obujam protoka plina oduzetog za uzork ovanje je razmjeran ukupnom obujmu dobivene mješavi ne 
razr ijeđenog ispušnog plina pa su tako zahtjevi iz ovog Priloga ispunjeni.
3.3.6.2.3. Mjer ni CFV mjer i obujam protoka razr ijeđenog ispušnog plina.
3.3.6.3. Podzvučna Ventur ijeva cijev (SSV)
3.3.6.3.1. Primjena SSV -a (slika A5/4) za sustav za razr jeđivanje punog ispušnog prot oka temelji se na načelima 
mehanike protoka. Varijabilna brzina protoka mješavine zraka za razr jeđivanje i ispušnog plina održava se 
na podzvučnoj brzini koja se izračunava iz fizičkih dimenzi ja podzvučne Ventur ijeve cijevi, mjerenja 
apsolutne temperature (T) i tlaka (P) na ulazu Ventur ijeve cijevi i tlaka u grlu Ventur ijeve cijevi. Protok se 
kontinuirano prati, izračunava i integrira tijekom cijelog ispitivanja.
3.3.6.3.2. SSV mjer i obujam protoka razr ijeđenog ispušnog plina.
Slika A5/4
Shema podzvučne Ventur ijev e cijevi (SSV)
3.3.6.4. Ultrazvučni mjerač protoka (UFM)
3.3.6.4.1. UFM mjer i brzinu razr ijeđenog ispušnog plina u cjevo vodima CVS-a na principu ultrazvučne detekcije 
prot oka pomoću najmanje jednog para ultrazvučnog odašiljača/pr ijemnik a postavl jenog u cijevi, kao na slici 
A5/5. Brzina prot oka plina određuje se na temelju razlike u vremenu potrebnom ultrazvučnom signalu da 
prijeđe put od odašiljača do prijemnika u smjer u uz i niz protok. Brzina plina pretvara se u standardni 
volumetr ički prot ok na temelju umjer nog faktora za promjer cijev i s korekcij ama u stvar nom vremenu za 
temperatur u razr ijeđenog plina i apsolutni tlak.HR Službeni list Europske unij e L 423/316 26.11.2021.  
3.3.6.4.2. Dijelovi susta va uključuju:
(a) usisne naprave s ugrađenim regulatorom brzine, protočn im ventilom ili nekom drugom metodom za 
reguliranje brzine protoka u CVS-u i za održavanje konstantnog volume tričkog protok a u standardnim 
uvjetima;
(b) UFM;
(c) naprav e za mjerenje temperature i tlaka, T i P, potrebne za korekcij u protoka;
(d) opcionalni izmjenjivač topl ine za regulaciju temperature razr ijeđenog ispušnog plina do UFM-a. Ako je 
ugrađen, izmjenjivač topl ine mora biti sposoban regulirati temperatur u razr ijeđenog ispušnog plina u 
skladu s odredbama stavka 3.3.5.1. ovog Priloga. Tijekom cijelog ispitivanja temperatura mješavi ne 
zraka i ispušnog plina mjerena na točki neposredno ispred usisne naprave mora biti unutar ±6 °C od 
aritmetičk og prosjeka radne temperature tijek om ispitivanja.
Slika A5/5
Shema ultrazvučnog mjerača protoka (UFM)
3.3.6.4.3. Sljedeći uvjeti primjenjuju se na konstr ukciju i korištenja CVS-a s ultrazvučnim mjeračem protoka :
(a) brzina razr ijeđenog ispušnog plina mora imati Reynoldso v broj veći od 4 000 radi održavanja 
dosljednog turbulentnog strujanja ispred ultrazvučnog mjerača prot oka;
(b) ultrazvučni mjerač protok a mora biti postavl jen u cijevi konstantnog promjera čija duljina ispred mora 
biti deseterostruki unutar nji promjera i peterostruki iza;
(c) senzor temperature (T) razr ijeđenih ispušnih plino va mora biti posta vljen neposredno ispred 
ultrazvučnog mjerača protoka . Taj senzor mora imati točnost od ±1 °C i vrijeme odziva od 0,1 sekunde 
na 62 % dane promjene temperature (vrijednost mjerena u silik onsk om ulju);
(d) apsolutni tlak (P) razr ijeđenog ispušnog plina mjer i se neposredno ispred ultrazvučnog mjerača protoka 
do ±0,3 kPa;
(e) ako izmjenjivač topline nije postavl jen ispred ultrazvučnog mjerača prot oka, brzina protoka 
razr ijeđenog ispuha, korigirana na standardne uvjete , mora se tijek om ispitivanja održa vati na 
konstantnoj razini. To se može postići regulacijom usisne naprav e, prot očnim ventilom ili drugim 
metodama.
3.4. Postupak umjeravanja CVS-a
3.4.1. Opći zahtjevi
3.4.1.1. CVS se umjerava pomoću točnog mjerača protok a i regulatora protoka u inter valima iz tablice A5/4. Protok 
kroz sustav mjer i se na različitim očitanjima tlaka i s različitim kontrolnim parametr ima mjerenog sustava 
pa se utvrđuje njiho v odnos s prot ocima. Mjerač prot oka (npr. umjerena Ventur ijeva cijev , element za 
laminar no strujanje (LFE), umjerena mjer na turbina) mora biti dinamičan i prikladan za velik protok 
svojstven ispitivanju uređaj em za uzork ovanje stalnog obujma. Točnost uređaja mora biti certificirana.
3.4.1.2. U sljedećim su stav cima opisane metode umjeravanja PDP -a, CFV -a, SSV -a i UFM-a pomoću mjerača 
laminar nog protoka, kojim se postiže tražena točnost, zajedno sa statističk om provj erom valjanosti 
umjera vanja.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/317  
3.4.2. Umjeravan je volume tričke pumpe (PDP)
3.4.2.1. U sljedećem postupku umjeravan ja daje se opći prikaz opreme, ispitne konfiguraci je i različitih parametara 
koji se mjere radi utvrđivanja brzine prot oka CVS pumpe. Svi parametr i povezani s pumpom mjere se 
istodobno s parametr ima povezanima s mjeračem prot oka koji je serijski spojen s pumpom. Izračunani 
prot ok (u m3/min na ulazu u pumpu za izmjereni apsolutni tlak i temperatur u) može se zatim iscrtati u 
odnosu na korelaci jsku funkciju koja obuhvaća relevantne parametre pumpe. Zatim se određuje linear na 
jednadžba koja povez uje protok pumpe i korelaci jsku funkciju. Ako CVS ima pogon s više različitih brzina, 
umjera vanje se mora provest i za svaki upotr ijebljen i raspon.
3.4.2.2. Taj postupak umjera vanja temelji se na mjerenju apsolutnih vrijednosti pumpe i parametara mjerača protoka 
koji se odnose na prot ok u svak oj točki. Kako bi se osigurala točnost i cjelovit ost krivulje umjera vanja, 
mora ju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
3.4.2.2.1. tlakovi pumpe moraju se mjer iti na priključcima pumpe umjesto na vanjskim cijevima na ulazu i izlazu iz 
pumpe . Priključci za tlak koji su postavl jeni na gornji i donji središnji dio naglavne ploče pogona pumpe 
izloženi su stvar nim tlakovima u kućištu pumpe i stog a odraža vaju promjene apsolutnih tlakova;
3.4.2.2.2. tijekom umjeravan ja temperatura se mora održa vati stalnom. Mjerač laminar nog protoka osjetljiv je na 
promjene temperature na ulazu koje uzrokuju raspršenost izmjerenih vrijednosti. Postupne su promjene 
temperature od ±1 °C prihvatljive ako do njih dolazi tijekom razdoblja od nekoliko minuta;
3.4.2.2.3. spojevi između mjerača protoka i CVS pumpe ne smiju nimalo puštati.
3.4.2.3. Parametr i pumpe izmjereni u ispitivanju emisija ispušnih plinova korisniku koriste se za izračun brzine 
prot oka iz jednadžbe za umjeravan je.
3.4.2.4. Primjer konfiguraci je za umjeravan je prikazan je na slici A5/6. u ovom Prilogu. Dopušt eno je mijenjati 
ispitnu konfiguraci ju ako nadležno tijelo odobr i promij enjenu konfiguraci ju jer zaključi da je točnost 
usporediva. Ako se upotrebljava konfiguracija prikazana na slici A5/6., sljedeći podaci moraju biti unutar 
zadanih granica točnosti:
barometarski tlak (korigirani), Pb ±0,03 kPa
temperatura okoline, T ±0,2 °C
temperatura zraka na LFE-u, ETI ±0,15 °C
podtlak ispred LFE-a, EPI ±0,01 kPa
pad tlaka kroz LFE matr icu, EDP ±0,0015 kPa
temperatura zraka na ulazu u CVS pumpu, PTI ±0,2 °C
temperatura zraka na izlazu iz CVS pumpe , PTO ±0,2 °C
podtlak na ulazu u CVS pumpu, PPI ±0,22 kPa
vršna vrijednost na izlazu iz CVS pumpe , PPO ±0,22 kPa
okreta ji pumpe tijek om ispitivanja, n ±1 min–1
prote klo vrijem e za razdoblje (najmanje 250 s), t ±0,1 sHR Službeni list Europske unij e L 423/318 26.11.2021.  
Slika A5/6
Kon figuracija za umjerav anje PDP-a
3.4.2.5. Nak on što se sustav poveže kako je prikazano na slici A5/6., regulator prot oka postavl ja se u potpuno 
otvoreni položa j pa CVS pumpa radi 20 minuta prije početka umjeravanja.
3.4.2.5.1. Regulat or protoka djelomično se zatvara tako da se podtlak na ulazu u pumpu poveća za jedan korak 
(približno 1 kPa) , što će omogućiti da se dobi je najmanje šest mjer nih točaka za cijelo umjera vanje. Sustav 
se pušta da se stabilizira 3 minute prije nego se prikupljanje podataka ponovi.
3.4.2.5.2. Brzina protoka zraka Qs na svak oj ispitnoj točki izračuna va se u standardnim m3/min iz podataka mjerača 
prot oka korištenjem metode koju propisuje proizvođ ač.
3.4.2.5.3. Prot ok zraka zatim se pretvara u protok pumpe V0, u m3/okretaj na apsolutnoj temperatur i i tlaku na ulazu 
pumpe .
V0¼Qs
n×Tp
273:15K×101:325kPa
Pp
pri čemu je
V0 brzina prot oka pume na Tp i Pp, m3/okretaj
Qs protok zraka na 101,325 kPa i 273,15 K (0 °C), m3/min
Tp ulazna temperatura pumpe, kelv in (K)
Pp apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa
n brzina pumpe , min-1
3.4.2.5.4. Kako bi se kompe nziralo za uzaj amni utjecaj varijaci ja tlaka zbog promjene brzine pumpe i stupnja gubitka 
pumpe , korelaci jska funkcija x0 između brzine vrtnje pumpe n, razlike tlakova na ulazu i izlazu pumpe i 
apsolutnog tlaka na izlazu iz pumpe izračunava se sljedećom jednadžbom:
x0¼1
nffiffiffiffiffiffiffiΔPp
PerHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/319  
pri čemu je
x0 korelacijska funkci ja
ΔPp razlika tlaka između ulaza i izlaza pumpe, kPa
Pe apsolutni tlak na izlazu ðPPO þPbÞ, kPa
Primjenjuje se linear na metoda najmanjih kvadrata da bi se dobile jednadžbe za umjeravanje čija je formula:
V0¼D0 – M×x 0
n¼A – B×ΔP p
pri čemu su B i M nagibi, a A i D0 odsječci pravaca.
3.4.2.6. CVS koji ima višestr uke brzine umjerava se za svaku korištenu brzinu. Krivulje umjeravanja dobivene za 
raspone mora ju biti približno usporedne, a vrijednosti odsječka D0 moraju se povećavati sa smanjivanjem 
prot oka pumpe .
3.4.2.7. Vrijednosti dobivene jednadžbom mora ju biti unutar 0,5 % izmjerene vrijednosti V0. Različite pumpe imat 
će različite M. Umjera vanje se prov odi nakon početne instalaci je i svak og većeg održavanja.
3.4.3. Umjeravan je Ventur ijeve cijev i kritičnog protoka (CFV)
3.4.3.1. Umjeravan je CFV -a teme lji se na jednadžbi protok a za Ventur ijevu cijev kritičnog protoka.
Qs¼KvPffiffiffi
Tp
pri čemu je
Qs protok, m3/min
Kv koeficijent umjeravanja
P apsolutni tlak, kPa
T apsolutna temperatura, kelvin (K)
Prot ok plina je funkcija tlaka i temperature na ulaznom otvoru.
Postupk om umjeravan ja opisanim u stav cima od 3.4.3.2. do 3.4.3.3.3.4. ovog Priloga utvrđuje se vrijednost 
koeficijenta umjeravan ja na izmjerenim vrijednostima tlaka, temperature i protoka zraka.
3.4.3.2. Za umjera vanje Ventur ijeve cijev i s kritičnim protok om mora ju se izmjer iti sljedeći podaci unutar zadanih 
granica točnosti:
barometarski tlak (korigirani), Pb ±0.03 kPa
temperatura zraka na LFE-u, mjerač prot oka, ETI ±0,15 °C
podtlak ispred LFE-a, EPI ±0.01 kPa
pad tlaka kroz LFE matr icu, EDP ±0.0015 kPa
protok zraka, Qs ±0,5 %
podtlak na ulazu u CFV , PPI ±0.02 kPa
temperatura na ulazu u Ventur ijevu cijev, Tv ±0,2 °C
3.4.3.3. Oprema se postavl ja u skladu sa slikom A5/7. pa se provje rava da ne propušta. Svak o propuštanje između 
mjerača protok a i Ventur ijeve cijev i s kritičnim protok om znatno će utjecati na točnost umjera vanja pa se 
stoga mora spriječiti.HR Službeni list Europske unij e L 423/320 26.11.2021.  
Slika A5/7
Kon figuracija za umjerav anje CFV -a
3.4.3.3.1. Regulat or protoka postavl ja se u otvoreni položa j, uključuje se usisna naprav a pa se susta v stabilizira. 
Prikupljaju se podaci iz svih instr umenata.
3.4.3.3.2. Regulat or protoka regulira protok tako da se dobi je najmanje osam očitanja u rasponu kritičnog protoka 
Ventur ijeve cijevi.
3.4.3.3.3. Podaci zabilježeni tijek om umjeravan ja upotrebljava ju se u sljedećem izračunu.
3.4.3.3.3.1. Brzina protoka zraka Qs na svak oj ispitnoj točki izračunava se iz podataka uređaj a za mjerenje protoka 
korištenjem metode koju je odredio proizv ođač.
Izračuna vaju se vrijednosti koeficijenta umjeravanja za svaku točku ispitivanja:
Kv¼QsffiffiffiffiffiTvp
Pv
pri čemu je
Qs brzina prot oka, m3/min na 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa
Tv temperatura na ulazu u Ventur ijevu cijev, kelvin (K)
Pv apsolutni tlak na ulazu u Ventur ijevu cijev , kPa
3.4.3.3.3.2. Iscrtava se dijagram Kv kao funkci ja tlaka na ulazu u Ventur ijevu cijev Pv. Kod prot oka brzinom zvuka Kv će 
imati relativno konstantnu vrijednost. S padom tlaka (rastom podtlaka) zagušenje prot oka u Ventur ijevoj 
cijevi pada pa se Kv smanjuje. Ove vrijednosti Kv ne koriste se za daljnje izračune.
3.4.3.3.3.3. U najmanje osam točaka u podr učju kritičnog protoka izračunava ju se aritmetički prosjek Kv i standardna 
devi jacij a.
3.4.3.3.3.4. Ako je standardna devijaci ja veća od 0,3 % aritmetičk og prosjeka Kv, moraju se poduzeti korektivne mjere.
3.4.4. Umjeravan je podzvučne Ventur ijeve cijev i (SSV)HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/321  
3.4.4.1. Umjeravan je SSV -a temelji se na jednadžbi protoka za podzvučnu Ventur ijevu cijev . Prot ok plina je funkcija 
tlaka i temperature na otvoru i pada tlaka između otvora i suženja SSV–a.
3.4.4.2. Analiza podataka
3.4.4.2.1. Prot ok zraka QSSV na svak oj postav ci regulator a (minimalno 16 postavki ) izračunava se u standardnim m3/s 
iz podataka mjerača protoka korištenjem metode koju je propisao proizv ođač. Koeficijent protoka Cd 
izračuna va se iz podataka umjera vanja za svaku postavku sljedećom jednadžbom:
Cd¼QSSV
d2
V×pp×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
T×ðr1:426p  – r1:713pÞ×1
1 – r4
D×r1:426p ! ( )vuut
pri čemu je
QSSV brzina prot oka zraka u standardnim uvjetima (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s
T temperatura na ulazu u Ventur ijevu cijev, kelvin (K)
dV promjer suženja SSV -a, m
rpomjer suženja SSV -a u odnosu na apsolutni statički tlak na ulaznom otvoru,1 – Δp
pp
rD omjer promjera suženja SSV -a dV u odnosu na unutar nji promjer ulazne cijevi D
Cd koeficijent protoka SSV -a
pp apsolutni tlak na ulazu u Ventur ijevu cijev , kPa
Kako bi se odredio raspon podzvučnog protoka, izrađuje se graf Cd kao funkci je Reynoldsova broja Re na 
suženju SSV -a. Reynoldso v broj na suženju SSV -a izračuna va se sljedećom jednadžbom:
Re¼A1×QSSV
dV×μ
pri čemu je
μ¼b×T1:5
SþT
A1 25,55152 i SI,1
m3��min
s��mm
m��
QSSV brzina prot oka zraka u standardnim uvjetima (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s
dV promjer suženja SSV -a, m
μ apsolutna ili dinamička visk oznost plina, kg/ms
b 1:458×106(empir ijska konstanta), kg/ms K0,5
S 110,4 (empir ijska konstanta), kelv in (K)
3.4.4.2.2. Budući da je QSSV ulazni podatak za jednadžbu Re, izračuni počinju s inicijalnom pretpostav kom za QSSV ili 
Cd Ventur ijeve cijevi i pona vljaj u se sve dok QSSV ne konvergira. Točnost metode konvergenci je mora biti 
najmanje 0,1 %.
3.4.4.2.3. Za najmanje šesnaest točaka u regiji podzvučnog protoka vrijednosti Cd iz jednadžbe dobivene krivulje 
umjera vanja mora ju biti unutar ±0,5 % od izmjerenog Cd za svaku točku umjeravanja.
3.4.5. Umjeravan je ultrazvučnog mjerača protoka (UFM)HR Službeni list Europske unij e L 423/322 26.11.2021.  
3.4.5.1. UFM se umjera va odgovar ajućim referen tnim mjeračem protoka.
3.4.5.2. UFM se umjera va u konfiguraci ji CVS-a koja će se upotreblja vati u ispitnoj ćeliji (cijevi za razr ijeđeni ispušni 
plin, usisna naprav a) i provjera va se da ne propušta. Vidjeti sliku A5/8.
3.4.5.3. Ako UFM susta v nema izmjenjivač topline, posta vlja se grijač radi kondicioniranja umjer nog protoka.
3.4.5.4. Za svaku postavku protoka u CVS -u koja će se koristiti umjerava se na temperaturama od sobne do najviše 
koja će se postići tijekom ispitivanja vozila.
3.4.5.5. Umjeravan je elektroničkih dijelo va UFM-a (tem peratura (T) i tlak (P)) obav lja se prema postupku koji je 
proizv ođač prepor učio.
3.4.5.6. Radi umjeravan ja protoka ultrazvučnog mjerača protoka mora ju se obav iti mjerenja, a sljedeći podaci (ako 
se koristi element za laminar no strujanje) moraju biti unutar zadanih granica točnosti:
barometarski tlak (korigirani), Pb ±0.03 kPa
temperatura zraka na LFE-u, mjerač prot oka, ETI ±0,15 °C
podtlak ispred LFE-a, EPI ±0.01 kPa
pad tlaka kroz LFE matr icu, EDP ±0.0015 kPa
protok zraka, Qs ±0,5 %
podtlak na ulazu u UFM, Pact ±0.02 kPa
temperatura na ulazu u UFM, Tact ±0,2 °C
3.4.5.7. Postupak
3.4.5.7.1. Oprema se postavl ja u skladu sa slikom A5/8. pa se provje rava da ne propušta. Svak o propuštanje između 
mjerača prot oka i UFM-a znatno će utjecati na točnost umjeravanja.
Slika A5/8
Konfiguracija za umjeravanje UFM-a
3.4.5.7.2. Pokreće se usisna naprava . Prilagođa vaju se njezina brzina i/ili položa j protočn og ventila da bi se postig ao 
zadani protok za validaciju pa se sustav stabilizira. Prikupljaju se podaci iz svih instr umenata.
3.4.5.7.3. Ako sustav s UFM-om nema izmjenjivač topl ine, grijač se koristi za zagr ijavanje temperature zraka za 
umjera vanje, pušta se da se stabilizira pa se bilježe podaci iz svih instr umenata. Temperatura se poveća va u 
razumnim koracima sve dok se ne postigne najveća temperatura razr ijeđenog ispušnog plina tijekom 
ispitivanja emisija.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/323  
3.4.5.7.4. Grijač se nakon toga isključuje, a brzina usisne naprave i/ili protočn og ventila namješta na sljedeću postavku 
prot oka koji će se koristiti za ispitivanje emisija vozila, nakon čega se ponavlja umjer ni slijed.
3.4.5.8. Podaci zabilježeni tijek om umjeravanja upotreblja vaju se u sljedećim izračunima. Brzina protok a zraka Qs na 
svak oj ispitnoj točki izračunava se iz podataka uređaja za mjerenje protoka korištenjem metode koju je 
odredio proizv ođač.
Kv¼Qreference
Qs
pri čemu je
Qs brzina prot oka zraka u standardnim uvjetima (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s
Qreference brzina protoka zraka umjer nog mjerača prot oka u standardnim uvjetima (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m3/s
Kv koeficijent umjeravanja
Ako UFM nema izmjenjivač topl ine, izrađuje se graf Kv kao funkci je Tact.
Najveća razlika u Kv ne smije biti veća od 0,3 % aritmetičk og prosjeka Kv vrijednosti svih mjerenja na 
različitim temperaturama.
3.5. Postupak verifikacij e susta va
3.5.1. Opći zahtjevi
3.5.1.1. Ukupna točnost CVS-a i analitičk og sustava određuje se tako što se u susta v uvede poznata masa jednog 
emisi jskog plino vitog spoja u susta v dok radi u uobiča jenim ispitnim uvjetima pa se zatim emisijski plinski 
spojevi analiziraj u i izračunava ju jednadžbama iz Priloga B7. Poznato je da se metodom CFO-a opisana u 
stavku 3.5.1.1.1. ovog Priloga i gravimetr ijskom metodom opisanom u stavku 3.5.1.1.2. ovog Priloga 
postiže dovoljna točnost.
Najveće dopušt eno odstupanje između količine uvedenog plina i količine mjerenog plina je ±2 %.
3.5.1.1.1. Metoda prigušnice kritičnog protoka (CFO)
Metoda CFO-a mjer i konstantni protok čistog plina (CO, CO 2 ili C3H8) pomoću naprave s prigušnicom 
kritičnog protoka.
Poznata masa čistog ugljikova monoksida, ugljikova dioks ida ili propana uvodi se u CVS kroz umjereni 
otvor kritičnog protoka . Ako je tlak na ulazu dovoljno visok , brzina prot oka q, prilagođena prigušnicom 
kritičnog protoka, ne ovisi o tlaku na izlazu iz otvora (kritični protok). CVS radi kao u uobičajenom 
ispitivanju emisija ispušnih plino va dovoljno dugo za prov ođenje analize. Plin prikupljen u vreću za 
uzork ovanje analizira se uobiča jenom opremom (vidjeti stavak 4.1. ovog Priloga), a rezultati se uspoređuju 
s koncentracijom uzoraka plina koja je bila unapr ijed poznata. Ako odstupanja budu veća od ±2 %, 
utvrđuje se i korigira uzrok neispravnosti.
3.5.1.1.2. Gravimetr ijska metoda
Gravimetr ijska metoda mjer i masu čistog plina (CO , CO2, ili C3H8).
Masa malog cilindra ispunjenog čistim ugljikovim monoksidom, ugljikovim dioksidom ili propanom mora 
se utvrditi s preciznošću od ±0,01 g. CVS radi u uobiča jenim uvjetima za ispitivanje ispušnih plino va dok se 
čisti plin ubrizga va u susta v dovoljno dugo za prov ođenje analize. Količina sadržanog čistog plina utvrđuje 
se diferenci jalnim vagan jem. Plin prikupljen u vreći zatim se analizira pomoću opreme koja se uobiča jeno 
koristi za analizu ispušnih plino va, kako je opisana u stavku 4.1. ovog Priloga. Rezultati se zatim 
uspoređuju s prethodno izračunanim koncentracijama. Ako odstupanja budu veća od ±2 %, utvrđuje se i 
korigira uzrok neisprav nosti.HR Službeni list Europske unij e L 423/324 26.11.2021.  
4. OPREMA ZA MJERENJE EMISIJA
4.1. Oprema za mjerenje plino vitih emisi ja
4.1.1. Preg led sustava
4.1.1.1. Za analizu se prikuplja kontinuirano razmjeran uzorak razr ijeđenih ispušnih plino va i zraka za 
razr jeđivanje.
4.1.1.2. Masa plino vitih emisi ja određuje se iz koncentracij a razmjer nog uzorka i ukupnog volumena izmjerenog 
tijekom ispitivanja. Koncentracije uzoraka se korigiraju da bi se uzele u obzir koncentracij e odgovara jućih 
spojeva prisutne u zraku za razr jeđivanje.
4.1.2. Zahtjevi za sustav za uzork ovanje
4.1.2.1. Uzorak razr ijeđenih ispušnih plino va uzima se ispred usisne naprav e.
Uz iznimku stavka 4.1.3.1. (sustav za uzork ovanje ugljikovodika), stavka 4.2. (oprema za mjerenje PM-a) i 
stavka 4.3. (oprema za mjerenje PN-a) ovog Priloga, uzorak razr ijeđenih ispušnih plinova može se uzeti iza 
uređaj a za kondicioniranje (ako ih ima).
4.1.2.2. Prot ok uzork ovanja u vreće podeša va se tako da u CVS -ove vreće ulazi dovoljan obujam zraka za 
razr jeđivanje i razr ijeđenih ispušnih plino va za mjerenje koncentracij a i da ne bude veći od 0,3 % brzine 
prot oka razr ijeđenih ispušnih plino va, osim ako se obujam razr ijeđenog ispušnog plina u vreći za uzorke 
doda je ukupnom obujmu plinova koji prolaze kroz CVS.
4.1.2.3. Uzorak zraka za razr jeđivanje uzima se blizu otvor a kroz koji ulazi zrak za razr jeđivanje (iza filtra, ako je 
posta vljen).
4.1.2.4. Uzorak zraka za razr jeđivanje ne smije biti kontaminiran ispušnim plino vima iz zone miješanja.
4.1.2.5. Učestalost uzork ovanja zraka za razr jeđivanje mora biti usporediva s učestalošću uzork ovanja koja se 
upotreblja va u slučaj u razr ijeđenih ispušnih plinova.
4.1.2.6. Mate rijali za uzork ovanje ne smiju utjecati na koncentracij u spojeva u emisijama.
4.1.2.7. Dopušt eno je upotreblja vati filtre kako bi se iz uzorka izdv ojile krute čestice.
4.1.2.8. Svi ventili koji se upotreblja vaju za usmjeravanje ispušnih plino va moraju se moći brzo namjestiti i mora ju 
moći brzo reagirati.
4.1.2.9. Brzospojni priključci nepropusni za plin mogu se upotrebljavati između trosmjer nih ventila i vreća za 
uzork ovanje, pri čemu ti priključci mora ju biti samobr tveni na strani vreće. Za prijenos uzoraka u 
analizat or može se upotr ijebiti i neki drugi sustav (npr . trosmjer ni zapor ni ventili).
4.1.2.10. Čuvanje uzoraka
4.1.2.10.1. Uzorci plina prikupljaju se u vreće za uzork ovanje dovoljnog kapaciteta da ne spreča vaju protok uzorka.
4.1.2.10.2. Mate rijal vreće mora biti takav da ne utječe na sama mjerenja ni na kemijski sastav uzoraka plino va više od 
±2 % nakon 30 minuta (npr. laminirani polietilenski/poliamidni filmo vi ili fluor inirani poliug ljikovodici).
4.1.3. Susta v za uzork ovanjeHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/325  
4.1.3.1. Susta v za uzork ovanje ugljikovodika (grijani plameno-ionizaci jski detekt or, HFID)
4.1.3.1.1. Susta v za uzork ovanje ugljikovodika sastoji se od grijane sonde za uzork ovanje, cijev i, filtra i crpke. Uzorak 
se uzima ispred izmjenjivača topl ine (ako je ugrađen). Sonda za uzork ovanje mora biti posta vljena na istoj 
udaljenosti od ulaza ispušnih plino va kao i sonda za uzrok ovanje čestica, tako da si međusobno ne ometaju 
uzork ovanje. Najmanji unutar nji promjer sonde je 4 mm.
4.1.3.1.2. Susta v za grijanje održava sve grijane dijelo ve na temperatur i od 190 °C ±10 °C.
4.1.3.1.3. Aritmetički prosjek koncentracije mjerenih ugljikovodika određuje se integraci jom podataka za svaku 
sekundu podi jeljenih s trajanje m faze ili ispitivanja.
4.1.3.1.4. U grijani vod za uzork ovanje postavlja se grijani filtar (FH) s 99-postotnom učink ovitošću za čestice ≥ 0,3 μm 
radi izdva janja krutih čestica iz stalnog protoka plina koji se koristi za analizu.
4.1.3.1.5. Vrijeme odziva susta va za uzork ovanje (od sonde do ulaza u analizat or) ne smije biti dulje od 4 sekunde.
4.1.3.1.6. Upotrebljav a se plameno-ionizaci jski detekt or (HFID) sa susta vom sa stalnim masenim protok om 
(izmjenjivač topl ine) kako bi se osigurao reprezentativni uzorak, osim ako je napravljena kompe nzacija za 
nerav nomjeran obujam prot oka CVS -a.
4.1.4. Analizato ri
4.1.4.1. Opći zahtjevi za analizu plinova
4.1.4.1.1. Analizato ri mora ju imati mjer no podr učje kompatibiln o sa zahtij evanom točnošću za mjerenje 
koncentracij e spojeva u ispušnom plinu.
4.1.4.1.2. Ako nije drugači je određeno, mjer ne pogreške ne smiju biti veće od ±2 % (intr inzična greška analizatora), pri 
čemu se referen ta vrijednost umjer nih plino va zanemar uje.
4.1.4.1.3. Uzorci zraka iz okoline mjere se istim analizatorom s istim mjer nim podr učjem.
4.1.4.1.4. Ispred analizator a ne smije se koristiti nikaka v uređaj za sušenje plina osim ako je dokazano da taj uređaj ne 
utječe na udio spojeva u struji plina.
4.1.4.2. Analiza ugljikova monoksida (CO) i ugljikova dioks ida (CO2)
Analizato ri moraju biti nedisperzivnog infracr venog apsor pcijsk og (NDIR) tipa.
4.1.4.3. Analiza ugljikovodika (HC) za sva goriva osim dizela
Analizato r mora biti tipa plameno-ionizacijsk og detektor a (FID) umjeren propanom izraženim 
ekvivalentom atoma ugljika (C1).
4.1.4.4. Analiza ugljikovodika (HC) za dizel i opcionalno za druga goriva
Analizato r mora biti grijano plameno-ionizacijski tip s detekt orom, ventilima, cijevima itd. zagr ijanima na 
190 °C ± 10 °C. Umjerava se propanom izraženim ekvivalentom atoma ugljika (C1).
4.1.4.5. Analiza metana (CH 4)HR Službeni list Europske unij e L 423/326 26.11.2021.  
Analizato r je ili plinski kromat ograf kombiniran s plameno-ionizaci jskim detekt orom (FID) ili plameno- 
ionizacij ski detektor (FID) sa separatorom nemetana (NMC-FID) umjeren plino vitim metanom ili propanom 
izraženim ekvivalentom ugljikovih atoma (C1).
4.1.4.6. Analiza dušik ovih oksida (NO x)
Analizato ri moraju biti kemil uminiscentnog tipa (CLA) ili nedisperzivni ultraljubičasti s rezonantnom 
apsor pcijom (NDUV).
4.1.4.11. Analiza vodika (H2) (ako je primjenjivo )
Analizato r mora biti maseni spektrometar sektorsk og tipa umjeren vodik om.
4.1.4.12. Analiza vodika (H2) (ako je primjenjivo )
Analizato ri moraju biti nedisperzivnog infracr venog apsor pcijsk og tipa (NDIR). NDIR se umjerava ili 
vodenom parom ili propilenom (C3H6). Ako se umjerava vodenom parom, mora se pobr inuti da tijek om 
umjera vanja u cijevima i spojevima ne može doći do kondenzacije vode. Ako se umjerava propilenom, 
proizv ođač analizatora dužan je dostaviti podatk e za pretvaranje koncentracij e propilena u odgo varaj uću 
koncentracij u vodene pare. Proizv ođač analizat ora periodično provj erava vrijednosti za pretvaranje, a 
najmanje jednom godišnje.
4.1.5. Opisi prepor učenih susta va
4.1.5.1. Na slici A5/9. prikazana je shema prepor učenog sustava za uzork ovanje plino vitih emisi ja.
Slika A5/9
Shema sust ava za razr jeđivanje punog ispušnog protoka
4.1.5.2. U nastav ku su naved eni primjer i sastavnih dijelova sustava:
4.1.5.2.1. dvije sonde za kontinuirano uzork ovanje zraka za razr jeđivanje i razr ijeđene mješavine plin/zrak;
4.1.5.2.2. filtar za izdva janje krutih čestica iz prot oka plino va uzetih za analizu;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/327  
4.1.5.2.3. pumpe i regulator prot oka radi stalnog ravnomjer nog protoka razr ijeđenog ispušnog plina, pri čemu uzorci 
zraka za razr jeđivanje koje tijek om ispitivanja uzima ju ispitne sonde i protok uzoraka plina mora ju biti takvi 
da na kraju svak og ispitivanja količina uzoraka bude dovoljna za analizu;
4.1.5.2.4. brzodjelujući ventili za skretanje konstantnog protoka plinovitih uzoraka u vreće za uzork ovanje ili u 
vanjski odušak;
4.1.5.2.5. nepropusni brzodjelujući spojni elementi između brzodjelujućih ventila i vreća za uzork ovanje. Spojnica se 
mora automatsk i zatvo riti na strani vreće za uzork ovanje. Kao altern ativa se mogu koristiti druge metode 
transpor ta uzoraka u analizator (npr . trosmjer ni ventili);
4.1.5.2.6. vreće za uzork ovanje razr ijeđenih ispušnih plino va i zraka za razr jeđivanje tijekom ispitivanja;
4.1.5.2.7. Ventur ijeva cijev s kritičnim protok om za uzimanje razmjer nih uzoraka razr ijeđenog ispušnog plina (samo 
CFV -CVS).
4.1.5.3. Dodatni sasta vni dijelovi potrebni za uzimanje uzoraka ugljikovodika grijanim plameno-ionizaci jskim 
detektor om (HFID) kao što je prikazano na slici A5/10:
4.1.5.3.1. grijana sonda za uzork ovanje u tunelu za razr jeđivanje u istoj vertikalnoj ravn ini kao i sonde za uzork ovanje 
čestične tvar i i, ako je primjenjivo, čestica;
4.1.5.3.2. grijani filter iza točke uzork ovanja i ispred HFID-a;
4.1.5.3.3. grijani ventili za odabir između spremnika s nultim/umjer nim plinom i HFID-a;
4.1.5.3.4. instr umenti za integraciju i bilježenje trenutnih koncentracij a ugljikovodika;
4.1.5.3.5. grijani vodovi za uzork ovanje i grijani sasta vni dijelo vi od grijane sonde do HFID-a.
Slika A5/10
Nužni sast avni dijelo vi za uzork ovanje ugljik ovodika HFID-om
4.2. Oprema za mjerenje PM-aHR Službeni list Europske unij e L 423/328 26.11.2021.  
4.2.1. Specifikacije
4.2.1.1. Preg led sustava
4.2.1.1.1. Jedinica za uzork ovanje čestica sastoji se od sonde za uzork ovanje (PSP) u tunelu za razr jeđivanje, cijevi za 
prijenos čestica (PTT), držača filtra (FH), pumpi za djelomičan protok, regulatora protoka i mjer nih jedinica. 
Vidjeti slike A5/11, A5/12 i A5/13.
4.2.1.1.2. Dopušt ena je upotreba pretklasifik atora čestica (PCF) prema veličini (npr . ciklon ili impaktor). U tom slučaju 
prepor učeno je da bude ugrađen ispred nosača filtra.
Slika A5/11
Alter nativna konfiguracija sonde za uzork ovanje čestične tvar i
4.2.1.2. Opći zahtjevi
4.2.1.2.1. Sonda za uzork ovanje čestične tvar i iz ispitnog plina postavl ja se unutar tunela za razr jeđivanje tako da se iz 
homog ene mješavine zraka i ispušnih plino va može uzimati reprezentativan uzorak protoka plina i mora 
biti ispred izmjenjivača topl ine (ako postoj i).
4.2.1.2.2. Prot ok uzorka čestične tvar i mora biti razmjeran ukupnom masenom prot oku razr ijeđenog ispušnog plina u 
tunelu za razr jeđivanje s dopušt enim odstupanjem od ±5 % protoka uzorka čestične tvar i. Verifikacij a 
razmjer nosti uzork ovanja čestične mase obav lja se kad se susta v pusti u pogon i prema potrebi na zahtjev 
nadležnog tijela.
4.2.1.2.3. Uzork ovani razr ijeđeni ispušni plin održa va se na temperatur i većoj od 20 °C i manjoj 52 °C na udaljenosti 
od 20 cm ispred ili iza površine filtra za uzork ovanje čestične mase. Da bi se to postig lo dopušte no je 
zagr ijavati i postaviti izolaci ju na sastavne dijelove susta va za uzork ovanje čestične mase.
U slučaj u da se granična vrijednost od 52 °C prek orači za vrijeme ispitivanja u kojem nema periodične 
rege neracije, ili se poveća va protok CVS-a ili se primjenjuje dvostruko razr jeđivanje (uz pretpostav ku da je 
brzina protoka CVS-a već dovoljna tako da ne uzrokuje kondenzaciju unutar CVS-a, vreća za uzork ovanje 
ili analitičk og sustava).
4.2.1.2.4. Uzorak čestične mase prikuplja se na jednostr ukom filtru postavl jenom unutar držača u prot oku ispušnog 
plina koji se uzorkuje.
4.2.1.2.5. Svi dijelovi susta va za razr jeđivanje i susta va za uzork ovanje od ispušne cijev i do držača filtra koji su u 
dodir u s nerazr ijeđenim i razr ijeđenim ispušnim plino vima moraju biti tako konstr uirani da se taloženje ili 
mijenjanje čestične tvar i svede na najmanju mjer u. Svi dijelovi moraju biti izrađeni od elektr ično 
provodljivih mater ijala koji ne reagiraju s kompon entama u ispušnom plinu i elektr ički uzemljeni kako se 
ne bi pojavili elektrostatički učinci.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/329  
4.2.1.2.6. Ako se ne može kompen zirati za varijacije u prot oku, mora se postavit i izmjenjivač topl ine i regulator 
temperature, kako je utvrđenu u stavku 3.3.5.1. ili 3.3.6.4.2. ovog Priloga, kako bi se osigurao stalan protok 
kroz susta v i time razmjer na učestalost uzork ovanja.
4.2.1.2.7. Temperature potrebne za mjerenje PM-a moraju se mjer iti s točnošću od ±1 °C i vremenom odziva (t90–t10) 
od najv iše 15 sekundi.
4.2.1.2.8. Prot ok uzorka iz tunela za razr jeđivanje mora se mjer iti s točnošću od ± 2,5 % očitanja ili ±1,5 % cijele 
ljestvice, ovisno što je manje.
Ta točnost prot oka uzorka u tunelu CVS-a primjenjiva je i u slučaju metode dvostrukog razr jeđenja. Stog a 
mjerenje i regulaci ja prot oka zraka za sekundar no razr jeđivanje i razr ijeđenih ispušnih plino va kroz filter 
mora ju biti točni ji.
4.2.1.2.9. Svi podatk ovni kanali potrebni za mjerenje PM-a bilježe podatke s učestalosti od najmanje 1 Hz. Obično 
uključuju sljedeće podatk e:
(a) temperatur u razr ijeđenog ispušnog plina na filtru za uzork ovanje čestica;
(b) brzinu protok a kod uzork ovanja;
(c) brzinu protok a zraka za sekundar no razr jeđivanje (ako se koristi sekundar no razr jeđivanje);
(d) temperatur u zraka za sekundar no razr jeđivanje (ako se koristi sekundar no razr jeđivanje).
4.2.1.2.10. Za sustave s dvostrukim razr jeđivanjem točnost razr ijeđenog ispušnog plina prenesenog iz tunela za 
razr jeđivanje Vep u jednadžbi iz stavka 3.3.2. Priloga B7 ne mjer i se izrav no, nego se određuje mjerenjem 
diferencijalno g prot oka.
Točnost mjerača protoka za korištenih za mjerenje i regulaciju dvostr uko razr ijeđenog ispušnog plina koji 
prolazi kroz filtre za uzork ovanje čestične tvar i i za mjerenje/regulacij u zraka za sekundar no razr jeđivanje 
mora biti dovoljna da diferenc ijalni obujam Vep ispunjav a zahtjeve za točnost i razmjer nost uzork ovanja za 
jedno razr jeđivanje.
Zahtjev da u CVS-o vu tunelu za razr jeđivanje, sustavu za mjerenje brzine protoka ispušnog plina, CVS-o vu 
susta vu s vrećama za uzork ovanje i analitičkim sustavi ma ne smije doći do kondenzaci je ispušnog plina 
primjenjuje se i ako se koriste sustavi s dvostrukim razr jeđivanjem.
4.2.1.2.11. Linear nost svak og mjerača protoka korištenog u sustavu za uzork ovanje čestične stvar i ili sustavu s 
dvostrukim razr jeđivanjem verificira se u skladu s odredbama proizv ođača instr umenta.HR Službeni list Europske unij e L 423/330 26.11.2021.  
Slika A5/12
Sustav za uzork ovanje čestične tvar i
Slika A5/13
Sustav za uzork ovanje čestične tvar i s dvostr ukim razr jeđivanjem
4.2.1.3. Posebni zahtjevi
4.2.1.3.1. Sonda za uzork ovanjeHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/331  
4.2.1.3.1.1. Sonda za uzork ovanje mora biti u stanju klasificirati čestice po veličini prema specifi kaci ji iz 
stavka 4.2.1.3.1.4. ovog Priloga. Prepor učuje se da se taj učinak postigne sondom s oštr im rubom i 
otvorom koji je usmjeren ravn o prema smjer u iz kojeg protok dolazi u kombinaciji s pretklasifikatorom 
(ciklon, impaktor itd.). Alternativno se može upotr ijebiti i odgo varajuća sonda za uzork ovanje, kakva je 
prikazana na slici A5/11., ako ima pretklasifik acijski učinak prema specifikaciji iz stavka 4.2.1.3.1.4. ovog 
Priloga.
4.2.1.3.1.2. Sonda za uzork ovanje postavl ja se na udaljenosti od najmanje 10 promjera tunela iza ulaza ispušnog plina u 
tunel, a njezin unutar nji promjer mora biti najmanje 8 mm.
Ako se iz jedne sonde izvlači više od jednog uzorka istovremeno, protok koji se uzima iz te sonde mora biti 
podi jeljen u jednake potprotok e kako bi se izbjeg le pogreške uzork ovanja .
Ako se koriste višestr uke sonde, svaka sonda mora imati oštre rubo ve, a njezin otvor mora biti usmjeren u 
smjer u protoka. Sonde moraju biti ravnomjer no raspoređene oko središnje uzdužne osi tunela za 
razr jeđivanje, a razmak među sondama mora biti najmanje 5 cm.
4.2.1.3.1.3. Udaljenost od vrška sonde do držača filtra mora biti najmanje pet promjera sonde, ali ne smije biti veća od 
2 000 mm.
4.2.1.3.1.4. Pretklasifikator (npr . ciklon, impaktor itd.) mora biti smješt en ispred sklopa držača filtra. Promjer čestica na 
50-post otnoj točki odvaj anja pretklasif ikatora mora biti između 2,5 μm i 10 μm za volumetr ički protok 
odabran za uzork ovanje PM-a. Pretklasifikator mora omogućiti da najmanj e 99 % masene koncentraci je 
čestica od 1 μm koje uđu u pretklasifik ator iziđe kroz njegov izlaz za volumet rički prot ok odabran za 
uzork ovanje PM-a.
4.2.1.3.2. Cijev za prijeno s čestica (PTT)
Svi zakr ivljeni dijelovi PTT -a mora ju biti glatki i najvećeg mogućeg polumjera.
4.2.1.3.3. Sekundar no razr jeđivanje
4.2.1.3.3.1. Opcionalno se uzorak izdvojen iz CVS-a radi mjerenja PM-a može razr ijediti drugi put, na što se primjenjuju 
sljedeći zahtjevi.
4.2.1.3.3.1.1. Zrak za sekundar no razr jeđivanje mora prolaziti kroz medij koji može reducirati čestice u najprodor nijoj 
veličini čestica mater ijala filtra za ≥ 99,95 % ili kroz HEP A filtar barem razreda H13 prema normi 
EN 1822:2009. Opcionalno se zrak za razr jeđivanje može propustiti kroz filtar s aktivnim ugljenom prije 
prolaska kroz HEP A filtar . Prepor učuje se da se dodatni filtar krupnih čestica postavi ispred HEP A filtra i iza 
filtra s aktivnim ugljenom, ako se upotrebljava.
4.2.1.3.3.1.2. Zrak za sekundar no razr jeđivanje treba ubrizgati u PTT što bliže izlazu razr ijeđenog ispušnog plina iz tunela 
za razr jeđivanje.
4.2.1.3.3.1.3. Vrijeme zadržavanja od točke sekundar nog razr ijeđenog ubrizga vanja zraka do površine filtra ne smije biti 
kraće od 0,25 sekundi, ni dulje od 5 sekundi.
4.2.1.3.3.1.4. Ako se dvostruko razr ijeđeni uzorak vraća u CVS, mjesto povratka uzorka mora biti odabrano tako da ne 
utječe na izdva janje drugih uzoraka iz CVS.
4.2.1.3.4. Pumpa za uzork ovanje i mjerač protoka
4.2.1.3.4.1. Jedinica za mjerenje uzorka prot oka plina sastoji se od pumpi, regulatora protoka plina i jedinica za mjerenje 
prot oka.
4.2.1.3.4.2. Temperatura protoka plina u mjeraču prot oka ne smije varirati za više od ±3 °C, osim:
(a) ako mjerač protoka uzork ovanja raspolaže praćenjem u stvar nom vremenu i regulaci jom protoka s 
frekvencijom od najmanje 1 Hz;
(b) tijekom ispitivanja s regenera cijom kad je riječ o vozilima opremljenim s uređajima za naknadnu obradu 
s periodičnom regener acijom.HR Službeni list Europske unij e L 423/332 26.11.2021.  
Ako se obujam protoka nepr ihvatljivo promij eni zbog preopt erećenja filtra, ispitivanje se poništa va. U 
pono vljenom ispitivanju upotreblja va se manja brzina protoka.
4.2.1.3.5. Filtar i držač filtra
4.2.1.3.5.1. Ventil se postavl ja iza filtra, gledano prema smjer u protok a. Ventil se mora otvoriti i zatvo riti unutar 1 
sekunde od početka odnosno kraja ispitivanja.
4.2.1.3.5.2. U danom ispitivanju brzina na površini filtra plina namješta se na početni vrijednost unutar raspona od 
20 cm/s do 105 cm/s te se na početku ispitivanja namješta tako da se vrijednost od 105 cm/s ne prek orači 
kad susta v za razr jeđivanje radi s protok om za uzork ovanje koji je razmjeran prot oku CVS-a.
4.2.1.3.5.3. Koriste se filtri od staklene vune obloženi fluoroug ljikom ili fluoroug ljični membranski filtri.
Sve vrste filtara mora ju imati najmanj e 99 % učink ovitost prikupljanja DOP (dioktilf talata) ili PAO 
(polialf aolefina ) (CA S brojevi 68649-12-7 ili 68037-01-4) čestica od 0,3 μm na brzini plina na površini 
filtra od 5,33 cm/s, izmjerenoj u skladu s jednom od sljedećih normi:
(a) SAD normom ispitnih metod a Ministarstva obrane Sjedinjenih Amer ičkih Država MIL -STD-282, 
metodom 102.8: prodiranje mag lice DOP -a kroz aerosolni filtar;
(b) SAD normom ispitnih metod a Ministarstva obrane Sjedinjenih Amer ičkih Država MIL -STD-282, 
metodom 502.1.1: prodiranje mag lice DOP -a kroz filtre plinske maske ;
(c) normom Instituta za znanost okoliša i tehnologiju IEST -RP-CC021: ispitivanje medija HEP A i ULP A 
filtra.
4.2.1.3.5.4. Sklop držača filtra mora biti tako konstr uiran da se protok ravnom jerno rasporedi po površini filtra na kojoj 
se stvara mrlja. Presjek filtra mora biti okrugao, a radna površina filtra ne smije biti manja od 1 075 mm2.
4.2.2. Komora (ili prostorija) za vaga nje i specifikacije analitičke vage
4.2.2.1. Stanje komore (ili prostorije) za vaganje
(a) Temperatura komore (ili prost orije) za vaganje u kojoj se filtri za uzork ovanje čestica kondicioniraj u i 
važu mora se održavati unutar 22 °C ±2 °C (22 °C ±1 °C ako je moguće) tijek om cijelog kondicioniranja 
i mjerenja.
(b) Vlažnost se mora održa vati na točki rosišta od 10,5 °C i relativnoj vlažnosti od 45 % ±8 %.
(c) Dopušta ju se ograničena odstupanja od specifi kaci ja za temperatur u i vlažnost komore (ili prostorije) za 
vagan je ako njiho vo ukupno trajanje nije dulje od 30 minuta ni u jednom razdoblju kondicioniranja 
filtra.
(d) Razine kontaminanata okruženja komore za vaganje (ili prost orije) koji bi se spustili na filtre za 
uzork ovanje čestica za vrijeme njihove stabilizacije mora se svesti na minimum.
(e) Za vrijeme vagan ja nisu dozvo ljena nikakva odstupanja od navedenih uvjeta.
4.2.2.2. Linear ni odziv analitičke vage
Analitička vaga za određivanje mase filtara mora ispunjav ati kriterije za verifikaciju linear nosti iz tablice 
A5/1 uz primjenu linear ne regresije. To podrazumijeva preciznost od najmanje ±2 μg i razlučivost od 
najmanje 1 μg (1 znamenka = 1 μg). Moraju se ispitati najmanje 4 jednak o razmaknuta referentna uteg a. 
Nulta vrijednost mora biti unutar ±1 μg.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/333  
Tablica A5/1
Kriter iji za verifikaciju analitičke vage 
Mjer ni sustav Odsječak a0 Nagib a1Standardna 
pogreška procjene 
(SEE)Koeficijent 
deter minaci je r2
Vaganje čestične tvar i ≤ 1 μg 0,99 – 1,01 ≤ 1 % maks. ≥ 0,998
4.2.2.3. Uklanjanje utjecaja statičk og elektr icite ta
Mora se poništiti utjecaj statičk og elektr iciteta. To se može postići uzemljenjem vage tako da se vaga stavi na 
antistatičku podlogu i filtar za čestice neutralizira prije vaganja korištenjem polonijsk og neutralizatora ili 
naprav e sličnog djelov anja. Alte rnativno, svođenje djelov anja statičk og elektr iciteta na nulu može se postići 
izjednača vanjem statičk og naboja.
4.2.2.4. Korekcija za uzgon
Težine filtra za uzork ovanje i referentnog filtra korigiraj u se za uzgon filtra u zraku. Korekcij a za uzgon je 
funkci ja gust oće filtra za uzork ovanje, gustoće zraka i gust oće umjer ne mase vage koja ne uzima u obzir 
uzgon same čestične tvar i.
Ako gust oća mater ijala filtra nije poznata, koriste se sljedeće gustoće:
(a) filtar od staklene vune obložen PTFE-om: 2 300 kg/m3;
(b) PTFE membranski filtar : 2 144 kg/m3;
(c) PTFE membranski filtar s potpor nim prstenom od polimetilpentana: 920 kg/m3.
Za umjer ne utege od nehrđa jućeg čelika koristi se gustoća od 8 000 kg/m3. Ako mat erijal umjer nog uteg a 
nije nehrđa jući čelik, mora se saznati i upotr ijebiti gust oća tog mater ijala. Trebalo bi primjenjivati 
prepor uku OIML R111-1, izdanje 2004(E) (ili ekvivalent) Međunarodne organizaci je za zakonsk o 
mjer iteljstvo o umjer nim utezima.
Primjenjuje se sljedeća jednadžba:
Pef¼Peuncorr ×1 – ρa
ρw
1 – ρa
ρf0
B@1
CA
pri čemu je
Pef korigirana masa uzorka čestične mase, mg
Peuncor r nekorigirana masa uzorka čestične mase, mg
ρa gust oća zraka, kg/m3
ρw gust oća umjer nog uteg a vage, kg/m3
ρf gust oća filtra za uzork ovanje čestične mase, kg/m3
Gust oća zraka ρa izračunava se sljedećom jednadžbom:
ρa¼pb×M mix
R×T a
pb ukupni atmosferski tlak, kPa
Ta temperatura zraka oko vage, kelv in (K)
Mmix molar na masa zraka oko vage (28,836 g mol–1)
R molar na plinska konstanta, 8,3144 J mol-1 K-1HR Službeni list Europske unij e L 423/334 26.11.2021.  
4.3. Oprema za mjerenje PN-a (ako je mjerenje PN-a potrebno)
4.3.1. Specifikacije
4.3.1.1. Preg led sustava
4.3.1.1.1. Susta v za uzork ovanje čestica sastoji se od sonde ili točke uzork ovanja kojom se izdvaja uzorak iz 
homog eno miješanog prot oka u sustavu za razr jeđivanje, odvajača hlapljivih čestica (VPR) ispred brojača 
čestica (PNC) i odgo varajućih prijenosnih cijev i. Vidjeti sliku A5/14.
4.3.1.1.2. Prepor učuje se da se ispred ulaza u VPR postavi pretklasif ikator čestica (PCF) po veličini (npr . ciklon, 
impaktor itd.). Promjer čestica na 50-postot noj točki odvajanja PCF -a mora biti između 2,5 μm i 10 μm za 
volumetr ički prot ok odabran za uzork ovanje čestica. PCF mora omogućiti da najmanje 99 % masene 
koncentracij e čestica od 1 μm koje uđu u PCF iziđe kroz njego v izlaz za volumetr ički protok odabran za 
uzork ovanje čestica.
Kao altern ativa zasebnom PCF -u prihvatljiva je i sonda za uzork ovanje koja radi kao prikladan klasifikator 
čestica po veličini, kakva je prikazana na slici A5/11.
4.3.1.2. Opći zahtjevi
4.3.1.2.1. Točka uzork ovanja čestica nalazi se u susta vu za razr jeđivanje. Ako se koristi sustav s dvostrukim 
razr jeđivanjem, točka uzork ovanja čestica nalazi se u sustavu u kojem se obav lja primar no razr jeđivanje.
4.3.1.2.1.1. Vršak sonde za uzork ovanje ili PSP i cijev za prijenos čestica (PTT) zajedno čine susta v za prijenos čestica 
(PTS). PTS prov odi uzorak iz tunela za razr jeđivanje do ulaza u VPR. PTS mora ispunjav ati sljedeće uvjet e:
(a) sonda mora biti najmanje 10 promjera tunela iza ulaza ispušnog plina i okrenuta prema protoku plina u 
tunelu, pri čemu je os na vršku paralelna s osi tunela za razr jeđivanje;
(b) sonda za uzork ovanje mora biti ispred bilo kojeg uređaja za kondicioniranje (npr . izmjenjivača topl ine);
(c) sonda za uzork ovanje mora biti posta vljena unutar tunela za razr jeđivanje tako da se uzorak uzima iz 
homog ene smjese razr jeđivača/ispušnih plino va.
4.3.1.2.1.2. Uzorak plina izdvojen u PTS-u mora ispunjav ati sljedeće uvjet e:
(a) ako se koristi susta v za razr jeđivanje punog protoka, Reynoldso v broj (Re) manji od 1 700 ;
(b) ako se koristi sustav s dvostruki m razr jeđivanjem, Reynoldso v broj (Re) manji od 1 700 u PTT -u, tj. iza 
sonde ili vrška za uzork ovanje;
(c) vrijeme zadržavanja u susta vu ≤ 3 sekunde.
4.3.1.2.1.3. Bilo koja druga konfiguraci ja PTS-a za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica na 30 nm 
smatra se prihvatljivom.
4.3.1.2.1.4. Izlazna cijev (OT) koja odvodi razr ijeđeni uzorak od VPR -a do ulaza u PNC mora imati sljedeća svojstva:
(a) unutar nji promjer ≥ 4 mm;
(b) vrijeme zadržavanja uzork ovanog protoka plina ≤ 0,8 sekundi.
4.3.1.2.1.5. Bilo koja druga konfiguracija OT-a za koju se može dokazati ekvivalentno prodiranje čestica na 30 nm 
smatra se prihvatljivom.
4.3.1.2.2. VPR mora sadrža vati uređaj e za razr jeđivanje uzorka i za odvajanje hlapljivih čestica.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/335  
4.3.1.2.3. Svi dijelo vi sustava za razr jeđivanje i susta va za uzork ovanje od ispušne cijevi do PNC-a koji su u dodir u s 
nerazr ijeđenim i razr ijeđenim ispušnim plinom moraju biti tako konstr uirani da se taloženje čestica svede 
na minimum. Svi dijelo vi moraju biti izrađeni od elektr ično prov odljivih mater ijala koji ne reagira ju s 
kompon entama u ispušnom plinu i elektr ički uzemljeni kako se ne bi pojavili elektrostatički učinci.
4.3.1.2.4. Susta v za uzork ovanje čestica mora sadržavati dobro praktično rješenje za uzork ovanje aerosola, što 
uključuje svođenje oštr ih pregiba i naglih promjena presjeka na minimum, upotrebu glatkih unutar njih 
površina i skraćivanje duljine voda za uzork ovanje na minimum. Dopušt ene su postupne promjene presjeka.
4.3.1.3. Posebni zahtjevi
4.3.1.3.1. Uzorak čestica ne smije prolaziti kroz pumpu prije prolaza kroz PNC.
4.3.1.3.2. Prepor učeno je imati pretklasifik ator uzorka.
4.3.1.3.3. Jedinica za pretk ondicioniranje uzorka mora:
(a) moći razr ijediti uzorak u najmanje jednoj fazi da se dobi je brojčana koncentracij a čestica ispod gornjeg 
praga PNC-ov a načina rada za brojanje pojedinačnih čestica i temperatura plina manja od 35 °C na 
ulazu u PNC;
(b) imati inicij alnu grijanu fazu razr jeđivanja koja na izlazu daje uzorak temperature ≥ 150 °C i ≤ 350 °C 
±10 °C i u kojoj se razr jeđuje s faktorom od najmanje 10;
(c) regulirati grijane faze na stalne nazivne radne temperature unutar raspona ≥ 150 °C i ≤ 400 °C ±10 °C;
(d) pokazivati jesu li zagr ijavani stupnjevi na svojim točnim radnim temperaturama;
(e) biti konstr uiran tako da se postigne penetracij ska učink ovitost krutih čestica od najmanj e 70 % za 
čestice promjera elektr ične mobilnosti od 100 nm;
(f) postići faktor smanjenja koncentracij e čestica frðdiÞza čestice promjera elektr ične mobilnosti od 30 nm 
i 50 nm koji nije veći od 30 % odnosno 20 % i koji nije za više od 5 % manji od onog a za čestice 
promjera elektr ične mobilnosti 100 nm za VPR u cjelini;
Fakt or smanjenja koncentracij e čestica za svaku veličinu čestica frðdiÞizračuna va se sljedećom 
jednadžbom:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
pri čemu je
NinðdiÞ brojčana koncentracij a čestica za čestice promjera di
NoutðdiÞ brojčana koncentracij a čestica promjera di iza sastavn ih dijelo va
di promjer elektr ične mobilnosti čestice (30, 50 ili 100 nm)
NinðdiÞi NoutðdiÞ moraju biti korigirani na iste uvjet e.
Aritmetički prosjek faktora smanjenja koncentracij e čestica na postav ci razr jeđenja fr¯izračunava se 
sljedećom jednadžbom:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Prepor učuje se da se VPR umjera va i validira kao kompletn a jedinica.
(g) biti konstr uiran u skladu s dobrom inženjersk om praksom kako bi se osiguralo da su faktori smanjenja 
koncentracij e čestica stabilni tijekom ispitivanja;HR Službeni list Europske unij e L 423/336 26.11.2021.  
(h) postići više od 99,0 % isparavanja 30-nm čestica tetrak ontana (CH3(CH 2)38CH 3) na ulaznoj koncentraciji 
≥ 10 000 po cm3 grijanjem i smanjenjem parci jalnih tlakova tetrak ontana.
4.3.1.3.4. PNC mora:
(a) raditi u uvjetima punog prot oka;
(b) imati točnost brojanja ±10 % u podr učju od 1 po cm3 do gornjeg praga PNC-ov a načina rada za brojanje 
pojedinačnih čestica u odnosu na sljedivi etalon. Na koncentracij ama manjim od 100 po cm3 mogu se 
zahtij evati mjerenja uprosječena za dulja razdoblja uzork ovanja da se točnost PNC-a dokaže s visok om 
statističk om pouzdanošću;
(c) imati razlučivost od najmanje 0,1 čestica po cm3 na koncentracij ama manjim od 100 po cm3;
(d) imati linear ni odziv na brojčane koncentraci je čestica u cijelom mjer nom podr učju u načinu rada za 
brojanje pojedinačnih čestica;
(e) imati učestalost dosta vljanja podataka od najmanje 0,5 Hz;
(f) imati vrijeme odziva T90 kraće od 5 s u cijelom mjerenom rasponu koncentracij a;
(g) imati funkci ju korigiranja koincidencij e do najv iše 10 % korekcij e i mogućnost upotrebe internog 
umjer nog faktora, kako je određeno u stavku 5.7.1.3. ovog Priloga, pri čemu ne smije upotreblja vati 
nijedan drugi algor itam za korigiranje ili definiran je učink ovitosti brojanja;
(h) imati učink ovitost brojanja čestica za različite veličine čestica u skladu s tablicom A5/2.
Tablica A5/2
PNC-o va učink ovitost brojanja 
Promjer elektr ične mobilnosti čestica (nm) PNC-ova učink ovitost brojanja (%)
23 ±1 50 ±12
41 ±1 > 90
4.3.1.3.5. Ako brojač čestica upotreblja va radnu tekućinu, mora je se redo vito mijenjati u skladu s uputama 
proizv ođača instr umenta.
4.3.1.3.6. Kad se ne održa vaju na poznat oj konstantnoj razini na mjestu regulaci je prot oka PNC-a, tlak i/ili 
temperatura na ulazu PNC-a mora ju se mjer iti radi korigiranja mjerenja brojčane koncentracije čestica na 
standardne uvjete .
4.3.1.3.7. Zbroj vremena zadržavanja PTS-a, VPR -a i OT-a i vremena odziva T90 PNC-a ne smije biti veći od 20 s.
4.3.1.4. Opis prepor učenog sustava
U sljedećem se stavku opisuje prepor učenu praksu za mjerenje broja čestica. Međutim, prihvatljiv je bilo koji 
susta v koji ispunjava specifi kaci je učink ovitosti iz stavaka 4.3.1.2. i 4.3.1.3. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/337  
Slika A5/14
Prepor učeni sust av za uzork ovanje čestica
4.3.1.4.1. Opis sustava za uzork ovanje
4.3.1.4.1.1. Susta v za uzork ovanje čestica sastoji se od vrška sonde za uzork ovanje ili točk e uzork ovanja čestica u 
susta vu za razr jeđivanje, PTT -a, PCF -a i VPR -a ispred PNC-a.
4.3.1.4.1.2. VPR uključuje uređaje za razr jeđivanje uzorka (razr jeđivači broja čestica: PND 1 i PND 2) i isparav anje čestica 
(cijev za isparav anje, ET).
4.3.1.4.1.3. Sonda za uzork ovanje ili točka uzork ovanja iz protoka ispitnog plina postavlja se unutar tunela za 
razr jeđivanje tako da se uzima reprezentativan uzorak prot oka plina iz homog ene mješavine razr jeđivača/ 
ispušnih plino va.
5. REDO VITOST I POSTUPCI UMJERA VANJA
5.1. Intervali umjera vanja
Svi instr umenti iz tablice A5/3 moraju se umjer iti kod/nak on inter vala većeg održa vanja.
Tablica A5/3
Učest alost umjerav anja inst rument a 
Provjere instr umenata Učestalost Kriterij
Linear izacij a (umjera vanje) 
analizat ora plinasvakih 6 mjeseci ± 2 % očitane vrijednosti
Srednji raspon svakih 6 mjeseci ±2 %
CO NDIR:
interferencija CO 2/H 2Omjesečno od -1 do 3 ppm
Prov jera pretvarača NO x mjesečno > 95 %
Prov jera separatora CH 4 godišnje 98 % etanaHR Službeni list Europske unij e L 423/338 26.11.2021.  
FID: odziv CH 4 godišnje vidjeti stavak 5.4.3. ovog Priloga
FID: prot ok zraka/gor iva kod svak og većeg održavanja prema uputama proizvođača 
instr umenta
NDUV za NO/NO 2:
interferencija H2O, HCkod svak og većeg održavanja prema uputama proizvođača 
instr umenta
Laserski infracr veni spektrometr i 
(modulirani uskopojasni 
infracr veni analizatori visoke 
razlučiv osti): provjera interfe rencijegodišnje prema uputama proizvođača 
instr umenta
QCL godišnje prema uputama proizvođača 
instr umenta
Metode s GC-om vidjeti stavak 7.2. ovog Priloga vidjeti stavak 7.2. ovog Priloga
Metode s LC-o m godišnje prema uputama proizvođača 
instr umenta
Foto akustika godišnje prema uputama proizvođača 
instr umenta
FTIR: verifika cija linear nosti u razdoblju od 370 dana prije 
ispitivanjavidjeti stavak 7.1. ovog Priloga
Linear nost mikrogramsk e vage godišnje vidjeti stavak 4.2.2.2. ovog Priloga
PNC (brojač broja čestica) (ako je 
primjenjivo )vidjeti stavak 5.7.1.1. ovog 
Prilogavidjeti stavak 5.7.1.3. ovog Priloga
VPR (odva jač hlapljivih čestica) vidjeti stavak 5.7.2.1. ovog 
Prilogavidjeti stavak 5.7.2. ovog Priloga
Tablica A5/4
Učest alost umjerav anja uređaja za uzork ovanje stalnog obujma (CVS) 
CVS Učestalost Kriterij
Prot ok CVS-a nakon svak og remonta ±2 %
Senzor temperature godišnje ±1 °C
Senzor tlaka godišnje ±0,4 kPa
Prov jera injekcije tjedno ±2 %
Tablica A5/5
Učest alost umjeravanja za podatke o okolišu 
Klima Učestalost Kriterij
Temperatura godišnje ±1 °C
Vlažnost rosišta godišnje ±5 % RH
Tlak okoline godišnje ±0,4 kPa
Rashladni ventilator nakon svak og remonta u skladu sa stavk om 1.1.1. ovog 
PrilogaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/339  
5.2. Postupci umjeravan ja analizatora
5.2.1. Svaki analizator se umjera va u skladu s uputama proizvođača instr umenta ili barem onolik o često koliko je 
navedeno u tablici A5/3.
5.2.2. Svak o se uobičajeno radno podr učje linear izira sljedećim postupk om.
5.2.2.1. Krivulja linear izacije analizat ora određuje se pomoću najmanje pet što ravn omjer nije raspoređenih točaka za 
umjera vanje. Nazivna koncentracij a najviše koncentracije umjer nog plina ne smije biti manja od 80 % cijele 
ljestvice.
5.2.2.2. Zahti jevana koncentracij a umjer nog plina može se dobiti pomoću razdjelnika plina koji razr jeđuje 
pročišćenim N2 ili pročišćenim sintet ičkim zrak om.
5.2.2.3. Krivulja linear izacije izračuna va se metodom najmanjih kvadrata. Ako je dobiveni polinomni stupanj veći od 
3, broj točaka umjeravan ja mora biti barem jednak tom polinomnom stupnju uvećanom za 2.
5.2.2.4. Krivulja linear izacij e ne smije se razlik ovati od nazivne vrijednosti svak og umjer nog plina za više od 2 %.
5.2.2.5. Iz oblika krivulje linear izacije i točaka linear izacij e može se provj eriti je li umjeravan je pravilno provedeno. 
Mora ju se naznačiti različiti karakteri stični parametr i analizatora, prvenstveno:
(a) analizator i kompon enta plina;
(b) raspon;
(c) datum linear izacij e.
5.2.2.6. Ako se nadležnom tijelu dokaže da se alternativnom tehnologi jom (npr . računalom, elektronički 
upra vljanim prekidačem mjer nog podr učja itd.) može postići ekvivalentna točnost, mogu se primij eniti i ti 
postupci.
5.3. Postupak verifikacij e nule i umjera vanja analizator a
5.3.1. Svak o se uobičajeno korišteno radno podr učje provjerava prije svake analize u skladu sa stavcima 5.3.1.1. 
i 5.3.1.2. ovog Priloga.
5.3.1.1. Umjeravan je se provjera va nultim plinom i umjer nim plinom u skladu sa stavk om 2.14.2.3. Priloga B6.
5.3.1.2. Nak on ispitivanja nulti plin i isti umjer ni plin upotrebljava ju se za ponovne provj ere u skladu sa 
stavkom 2.14.2.4. Priloga B6.
5.4. Postupak provjere odziva FID-a na ugljikovodik
5.4.1. Opti mizacija odziva detektora
Plameno-ionizaci jski detekt or (FID) podeša va se prema uputama proizv ođača instr umenta. Za 
najuobičajeni je radno podr učje upotrebljava se propan u zraku.
5.4.2. Umjeravan je analizator a ugljikovodika
5.4.2.1. Analizato r se umjerava propanom u zraku i pročišćenim sintet skim zrak om.
5.4.2.2. Krivulja umjera vanja utvrđuje se kako je opisano u stavku 5.2.2. ovog Priloga.
5.4.3. Fakt ori odziva različitih ugljikovodika i prepor učene granične vrijednostiHR Službeni list Europske unij e L 423/340 26.11.2021.  
5.4.3.1. Fakt or odziva (Rf) za određeni ugljikovodik je omjer očitanja FID C1 i koncentracij e plina u cilindr u, izražen 
u ppm C1.
Koncentracija ispitnog plina mora biti na razini koja daje odziv od približno 80 % pune ljestvice otklona za 
radni raspon. Koncentraci ja mora biti poznata do točnosti od ±2 % s obzirom na grav imetr ijski standard 
iskazan obujmom. Plinski cilindar uz to se pretk ondicionira 24 sata na temperatur i između 20 i 30 °C.
5.4.3.2. Fakt or metana RfCH4 mjer i se i određuje u trenutku stavljanja analizatora u pogon te nakon toga jednom 
godišnje ili nakon svak og većeg održavanja , ovisno što je prije.
Fakt or odziva propilena RfC3H6 i faktor odziva toluena RfC7H8 mjere se u trenutku stavl janja analizator a u 
pogon. Prepor učeno je da se mjere nakon svak og većeg održa vanja koje bi mog lo utjecati na faktore odziva.
Ispitni plino vi koje se treba upotr ijebiti i prepor učeni faktori odziva tih plino va su:
metan i pročišćeni zrak: 0:95 <RfCH4<1:15
ili 1,00 < Rf < 1,05 za vozila na PP/biometan;
propilen i pročišćeni zrak: 0:85 <RfC3H6 <1:10
toluen i pročišćeni zrak: 0:85 <RfC7H8 <1:10 .
Fakt ori se odnose na Rf 1,00 za propan i pročišćeni zrak.
5.5. Postupak ispitivanja učink ovitosti pretvarača NO x
5.5.1. Primjenjujući ispitnu konfiguraciju prikazanu na slici A5/15. i postupak opisan u nastav ku, učink ovitost 
pretvarača za pretvaranje NO 2 u NO može se ispitati ozonat orom na sljedeći način.
5.5.1.1. Analizato r se umjera va u najuobiča jenij em radnom podr učju prema proizv ođačevim specifikacijama 
pomoću nult og plina i umjer nog plina (sa sadrža jem NO od približno 80 % radnog podr učja i 
koncentracij om NO 2 u plinsk oj mješavini manjom od 5 % koncentracij e NO). Analizato r NO x mora biti u 
NO načinu rada tako da umjer ni plin ne prolazi kroz pretvarač. Bilježi se prikazana koncentracij a.
5.5.1.2. Prot oku umjer nog plina kontinuirano se kroz T-spojnicu dodaje kisik ili sinte tski zrak dok prikazana 
koncentracij a ne bude oko 10 % manja od koncentracij e za umjeravan je iz stavka 5.5.1.1. ovog Priloga. 
Bilježi se prikazana koncentracij a (c). Ozonator je tijek om cijelog procesa isključen.
5.5.1.3. Ozonat or se zatim uključuje kako bi proizveo dovoljno ozona da se koncentracij a NO smanji na 20 % 
(najmanje 10 %) od koncentracij e za umjeravanje iz stavka 5.5.1.1. ovog Priloga. Bilježi se prikazana 
koncentracij a (d).
5.5.1.4. Analizato r NO x zatim se prebacuje na modul NO x, što znači da mješa vina plino va (koja se sastoji od NO, 
NO 2, O2 i N2) sad prolazi kroz pretvarač. Bilježi se prikazana koncentracija (a).
5.5.1.5. Ozonat or se zatim isključuje. Mješav ina plino va opisana u stavku 5.5.1.2. ovog Priloga prolazi kroz 
pretvarač i dolazi do detekt ora. Bilježi se prikazana koncentracija (b).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/341  
Slika A5/15
Kon figuracija ispitivanja učink ovitosti pretvarača NO x
5.5.1.6. Dok je ozonat or isključen, zatvara se protok kisika ili sintetsk og zraka. Očitanje analizat ora NO 2 ne smije 
biti više od 5 % veće od vrijednosti iz stavka 5.5.1.1. ovog Priloga.
5.5.1.7. Postotak učink ovitosti pretvarača NO x izračunava se na temelju koncentracij a a, b, c i d određenih u 
stavcima od 5.5.1.2. do i uključujući 5.5.1.5. ovog Priloga sljedećom jednadžbom:
Efficiency ¼ 1þa – b
c – d��
×100
Učink ovitost pretvarača ne smije biti manja od 95 %. Učink ovitost pretvarača ispituje se s učestalošću 
definiranom u tablici A5/3.
5.6. Umjeravan je mikrogramsk e vage
Umjeravan je mikrogramsk e vage za vagan je filtra za uzork ovanje čestica mora biti sljedivo do nacionalnog i 
međunarodnog etalona. Vaga mora biti u skladu sa zahtjevima za linear nost iz stavka 4.2.2.2. ovog Priloga. 
Instr umenti za verifikaciju linear nosti umjera vaju se najmanje svakih 12 mjeseci i nakon svak og popravaka 
ili promjene susta va što mogu utjecati na umjerenost.
5.7. Umjeravan je i validaci ja sustava za uzork ovanje čestica (ako je mjerenje PN-a potrebno)
Primjer i metoda umjeravanja/validaci je dostupni su na: http://www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/ 
wp29gr pe/pm pFCP .html
5.7.1. Umjeravan je PNC-a
5.7.1.1. Nadležno tijelo dužno je provjer iti da PNC ima certifikat o umjeravan ju koji potvrđuje sukladnost sa 
sljedivim etalonom unutar 13 mjeseci prije ispitivanja emisija. Između umjeravanja potrebno je ili pratiti 
PNC da bi se opazile naznak e pogoršanja radnog učinka ili svakih 6 mjeseci rutinski mijenjati zami jeniti 
uložak PNC-a. Vidjeti slike A5/16 i A5/17. Učink ovitost PNC-a može se pratiti uspoređivanjem s 
referentnim PNC-om ili s bar dva druga PNC-a. Ako PNC izmjer i koncentracij u broja čestica unutar ±10 % 
od aritmetičk og prosjeka koncentracija dobivenih referen tnim PNC-im, ili skupine od najmanje dva druga 
PNC-a, PNC se smatra pouzdanim. U suprotnom je potrebno izvršiti održa vanje PNC-a. Ako se PNC prati 
uspoređivanjem s najmanje dva druga PNC-a, dopušt eno je za to koristiti referen tno vozilo koje se 
uzast opno ispita u različitim ispitnim ćelijama, pri čemu svaka ima svoj PNC.HR Službeni list Europske unij e L 423/342 26.11.2021.  
Slika A5/16
Nazivni godišnji slijed PNC-a
Slika A5/17
Produljeni godišnji slijed PNC-a (ako se odgodi puno umjerav anje PNC-a)
5.7.1.2. Nak on svak og većeg održavanja brojač čestica mora se ponovn o umjer iti i dobiti novi certifik at o 
umjera vanju.
5.7.1.3. Umjeravan je mora biti sljediv o do državnog ili međunarodnog etalona za metodu umjeravanja 
uspoređivanjem odziva PNC-a koji se umjerava s odzivima:
(a) umjerenog aerosolnog elektrometra kad se istovremeno uzorkuju elektrostatički klasifi cirane umjer ne 
čestice; ili
(b) drugog PNC-a koji je bio izravno umjeren gornjom metod om.
5.7.1.3.1. Za potrebe zahtjeva iz stavka 5.7.1.3. podstavka (a) umjeravanje se obavlja pomoću najmanje šest 
standardnih koncentracij a najravnomjern ije moguće raspoređenih u mjer nom podr učju brojača čestica.
5.7.1.3.2. Za potrebe zahtjeva iz stavka 5.7.1.3. podstavka (b) umjeravanje se obavlja pomoću najmanje šest 
standardnih koncentracij a u mjer nom podr učju PNC-a. Najmanje tri točke mora ju biti na koncentracij ama 
manjima od 1 000 cm3, a ostale koncentracije se linear no raspoređuju između 1 000 cm3 i gornje granice 
podr učja PNC-a kad radi u načinu rada za brojanje pojedinačnih čestica.
5.7.1.3.3. Za potrebe zahtjeva iz stavka 5.7.1.3. podstavaka (a) i (b) odabrane točke moraju obuhvaćati nazivnu nultu 
točku koncentracij e koja se dobiva priključivanjem HEP A filtra razreda najmanj e H13 prema normi 
EN 1822:2008 ili ekvivalentnog radnog učinka na ulaz svak og instr umenta. Kad na umjeravani PNC nije 
primij enjen umjer ni faktor, izmjerene koncentracije mora ju biti unutar ±10 % standardne koncentracij e za 
svaku koncentraciju s iznimk om nulte točke, u protivnom se umjera vani PNC ne prihvaća. Izračuna va se i 
bilježi gradijent linear ne regresi je, metodom najmanjih kvadrata, dva skupa podataka. Na umjeravan i PNC 
primjenjuje se umjer ni faktor jednak recipročnom gradi jentu. Linear nost odziva izračunava se kao kvadrat 
Pearsonov a koeficijenta korelacije (r) dva skupa podataka, koji mora biti najmanje 0,97. U izračunavanju 
gradi jenta i r2 linear na regresija mora se provest i kroz ishodište (nulta koncentracij a na oba instr umenta).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/343  
5.7.1.4. Umjeravan je mora uključivati i provje ru učink ovitosti detekci je PNC-a u skladu sa zahtjevima iz 
stavka 4.3.1.3.4. ovog Priloga s česticama promjera elektr ične mobilnosti od 23 nm. Provjera učink ovitosti 
brojanja s česticama od 41 nm nije potrebna.
5.7.2. Umjeravan je/validacija VPR -a
5.7.2.1. Umjeravan je faktora smanjenja koncentracije čestica VPR -a u cijelom rasponu postavki razr jeđenja na 
fiksnim nazivnim radnim temperaturama instr umenta obvezna je za novu jedinicu i nakon svak og većeg 
održa vanja. Zahtjev za periodičnom validacijom faktora smanjenja koncentracij e čestica VPR -a ograničen je 
na provjer u na jednoj postavki , obično onoj upotr ijebljenoj za mjerenje na vozilima opremljenima filtrom 
čestične tvar i. Nadležno tijelo dužno je provjeriti da VPR ima certifik at o umjera vanju ili validaci ji što su 
provedeni unutar 6 mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR ima alarme za praćenje temperature, dopušta 
se 13-mjesečni validacijski inter val.
Prepor učuje se da se VPR umjera va i validira kao kompletn a jedinica.
VPR mora imati karakteristike prikladne za faktor smanjenja koncentracije čestica s krutim česticama 
promjera elektr ične mobilnosti 30 nm, 50 nm i 100 nm. Fakt ori smanjenja koncentracij e čestica frðdÞ za 
čestice promjera elektr ične mobilnosti 30 nm i 50 nm ne smiju biti veći od 30 % odnosno 20 % i više od 
5 % manji od onog a za čestice promjera elektr ične mobilnosti 100 nm. Za potrebe validaci je aritmetički 
prosjek faktora smanjenja koncentracije čestica mora biti unutar ±10 % aritmetičk og prosjeka faktora 
smanjenja koncentracij e čestica fr¯utvrđenog tijek om prvog umjeravanja VPR -a.
5.7.2.2. Ispitni aerosol za ta mjerenja su krute čestice promjera elektr ične mobilnosti 30, 50 i 100 nm s minimalnom 
koncentracij om od 5 000 čestica po cm3 na ulazu VPR -a. Opcionalno se za validaci ju može upotr ijebiti 
poludisperzirani aerosol sa srednjim promjerom elektr ične mobilnosti 50 nm. Ispitni aerosol mora biti 
termički stabilan na radnim temperaturama VPR -a. Brojčana koncentraci ja čestica mjer i se ispred i iza 
sasta vnih dijelova.
Fakt ora smanjenja koncentracij e čestica za svaku monodisperziranu veličinu čestice frðdiÞizračunava se 
sljedećom jednadžbom:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
pri čemu je
NinðdiÞ brojčana koncentracij a čestica za čestice promjera di
NoutðdiÞ brojčana koncentracij a čestica promjera di iza sastavn ih dijelo va
di promjer elektr ične mobilnosti čestice (30, 50 ili 100 nm)
NinðdiÞi NoutðdiÞ moraju biti korigirani na iste uvjet e.
Aritmetički prosjek faktora smanjenja koncentracij e čestica fr¯na zadanoj posta vci razr jeđenja izračuna va se 
sljedećom jednadžbom:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Ako se za validaci ju koristi poludisperzirani aerosol promjera 50 nm, aritmetički prosjek faktora smanjenja 
koncentracije čestica fv¯na postavki razr jeđenja korištenoj za validaci ju izračuna va se sljedećom jednadžbom:
fv¯¼Nin
NoutHR Službeni list Europske unij e L 423/344 26.11.2021.  
pri čemu je
Nin brojčana koncentracij a čestica ispred VPR -a
Nout brojčana koncentracij a čestica iza VPR -a
5.7.2.3. Mora se dokazati da VPR odvaja više od 99,0 % čestica tetrak ontana (CH 3(CH2)38CH 3) promjera elektr ične 
mobilnosti od najmanje 30 nm na ulaznoj koncentracij i ≥ 10 000 cm3 kad je postavl jen na minimalno 
razr jeđivanje i radi na radnoj temperatur i koju je prepor učio proizv ođač.
5.7.3. Postupci provje re sustava za mjerenje PN-a
Jednom mjesečno umjerenim mjeračem protoka provj erava se da je izmjerena vrijednost protoka u PNC 
unutar 5 % nazivnog protoka PNC-a.
5.8. Točnost naprav e za miješanje
Ako se za umjeravan je definirano u stavku 5.2. ovog Priloga koristi plinski razdjelnik , točnost naprav e za 
miješanje mora omogućiti da se koncentracij e razr ijeđenih umjer nih plino va mogu odrediti unutar ±2 %. 
Krivulja umjera vanja verificira se provje rom u sredini raspona kao što je opisano u stavku 5.3. ovog Priloga. 
Umjer ni plin koncentracije manje od 50 % raspona analizat ora mora biti unutar 2 % od njego ve certificirane 
koncentracij e.
6. REFERENTNI PLINO VI
Samo za razinu 1B:
Ako plino vi koji su unutar sljedećih odstupanja od navedene vrijednosti nisu dostupni u japansk om 
umjer nom susta vu (JCSS), smije se upotr ijebiti plin dostupan u JCSS-u s većim odstupanjem, ali najmanj im 
mogućim.
6.1. Čisti plinovi
6.1.1. Sve vrijednosti u ppm znače obujamski ppm (vpm).
6.1.2. Sljedeći čisti plinovi moraju biti na raspolaganju, prema potrebi, za umjeravan je i rad:
6.1.2.1. dušik:
čistoća: ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤0,1 ppm N2O, ≤0,1 ppm NH 3
6.1.2.2. sintetski zrak:
čistoća: ≤1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO 2, ≤0,1 ppm NO, ≤0,1 ppm NO 2 obujamski udio kisika 
između 18 i 21 %
6.1.2.3. kisik:
čistoća: > 99,5 % vol. O2
6.1.2.4. vodik (i mješavina koja sadrži helij ili dušik):
čistoća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO 2 obujamski udio vodika između 39 i 41 %
6.1.2.5. ugljikov monoksid:
čistoća od najmanj e 99,5 %
6.1.2.6. propan:
čistoća od najmanj e 99,5 %HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/345  
6.2. Umjer ni plino vi
Stvar na koncentracij a umjer nog plina mora biti unutar ±1 % navedene vrijednosti, ili kako je navedeno u 
nastav ku, i sljediva do nacionalnih ili međunarodnih etalona.
Mješav ine plino va koji imaju sljedeće sasta ve mora ju biti dostupne sa specif ikacij ama plina u tekućem stanju 
u skladu sa stavkom 6.1.2.1. ili 6.1.2.2. ovog Priloga:
(a) C3H8 u sintetsk om zraku (vidjeti stavak 6.1.2.2. ovog Priloga);
(b) CO u dušiku;
(c) CO2 u dušiku;
(d) CH 4 u sintetsk om zraku;
(e) NO u dušiku (količina NO 2 sadržana u tom umjer nom plinu ne smije biti veća od 5 % udjela NO).HR Službeni list Europske unij e L 423/346 26.11.2021.  
PRILOG B6. 
Postupci i uvjeti za ispitivanje tipa 1. 
1. OPIS ISPITIV ANJA
1.1. Za određivanje emisija plino vitih spojeva, čestične tvar i, broja čestica (ako je mjerenje PN-a potrebno), masene 
emisi je CO 2, potrošnje goriva, potrošnje elektr ične energije i auton omije na elektr ični pogon u primjenjivom 
ispitnom ciklusu WLTP-a i točnosti OBFCM-a koristi se ispitivanje tipa 1.
1.1.1. Ispitivanja se prov ode u skladu s metodom opisanom u stavku 2. ovog Priloga ili stavku 3. Priloga B8. za 
potpuno elektr ična vozila, hibr idna elektr ična vozila i hibr idna vozila s gorivnim ćelijama s komprimiranim 
vodik om. Ispušni plino vi, čestična tvar i broj čestica (ako je mjerenje PN-a potrebno) moraju se uzork ovati i 
analizirati propisanim metodama.
1.1.2. Ako se kao referentno gorivo treba koristiti UNP ili PP/biometan, primjenjuju se i sljedeće odredbe.
1.1.2.1. Homolog acija osno vnog vozila s obzirom na ispušne emisi je
1.1.2.1.1. Na osno vnom se vozilu mora dokazati sposobnost prilagođavan ja svak om sasta vu goriva koji se može pojaviti 
na tržištu. Kad je riječ o UNP -u, postoje razlike u sastavu C3/C4. Kad je riječ o PP-u/biometanu, općenito 
postoj e dvije vrste goriva, gorivo visoke ogrjevne vrijednosti (H-plin) i gorivo niske ogrjevne vrijednosti 
(L-plin), ali uz znatne razlike unutar obaj u raspona; znatno se razlikuju prema Wobbeovu indeksu. Te se 
razlike odraža vaju u referentnim gorivima.
1.1.2.1.2. Kad je riječ o vozilima na UNP , PP/biometan osno vna se vozila ispituju ispitivanjem tipa 1. u radu na dvije 
krajnje vrste referentnih goriva iz Priloga B3. Kad je riječ o PP-u/biometanu, ako se u praksi prelazak s jednog 
goriva na drugo vrši prekidačem, taj se prekidač ne smije upotrebljavati tijek om homologaci je. U tom se 
slučaj u na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje homologa cijsk og tijela ciklus pretk ondicioniranja iz 
stavka 2.6. ovog priloga može produljiti.
1.1.2.1.3. Vozilo se smatra sukladnim ako je u ispitivanjima u radu na referentna goriva iz stavka 1.1.2.1.2. ovog Priloga 
bilo unutar graničnih vrijednosti emisi ja.
1.1.2.1.4. Kad je riječ o vozilima na UNP ili PP/biometan, omjer rezultata emisije „r” utvrđuje se za svaku onečišćujuću 
tvar kako slijedi:
Vrste goriva Referentna goriva Izračuna vanje „r”
UNP i benzin ili samo UNP gorivo Ar¼B
Agorivo B
PP/biometan i benzin ili samo  
PP/biometangorivo G20r¼G25
G20gorivo G25
1.1.2.2. Homolog acija člana porodice s obzirom na emisi je ispušnih plino va
Za homologaci ju tipa jednogor ivnog vozila na plin i dvogorivnog vozila na plin koja rade u plinsk om načinu 
rada na UNP ili na PP/biometan kao člana porodice prov odi se ispitivanje tipa 1. u radu na jedno referen tno 
plino vito gorivom. To referentno gorivo može biti bilo koje od referen tnih plino vitih goriva. Vozilo se smatra 
sukladnim ako ispunjava sljedeće zahtjeve:HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/347  
1.1.2.2.1. vozilo je u skladu s definicij om člana porodice iz stavka 6.3.6.3. ovog Praviln ika;
1.1.2.2.2. ako je ispitno gorivo referentno gorivo A za UNP ili G20 za PP/biometan, rezultat emisi je množi se 
odgo varaj ućim faktorom „r” izračunanim u stavku 1.1.2.1.4. ovog Priloga ako je r > 1; ako je r < 1, korekcija 
nije potrebna;
1.1.2.2.3. ako je ispitno gorivo referentno gorivo B za UNP ili G25 za PP/biometan, rezultat emisi je dijeli se 
odgo varaj ućim faktorom „r” izračunanim u stavku 1.1.2.1.4. ovog Priloga ako je r < 1; ako je r > 1, korekcija 
nije potrebna;
1.1.2.2.4. na proizvođačev zahtjev ispitivanje tipa 1. može se provesti na oba referentna goriva, u kom slučaju korekcij a 
nije potrebna;
1.1.2.2.5. vozilo je unutar graničnih vrijednosti emisi ja koje vrijede za odgo varaj uću kategoriju za izmjerene i izračunane 
emisi je;
1.1.2.2.6. ako se ponovl jena ispitivanja obave na istom motor u, za rezultate referentnog goriva G20, ili A, i za rezultate 
referentnog goriva za referentno gorivo G25, ili B, izračuna va se srednja vrijednost ; faktor „r” se zatim 
izračuna va iz tih srednjih rezultata;
1.1.2.2.7. ne dovodeći u pitanje stavak 2.6.4.1.2. ovog Priloga, u ispitivanju tipa 1. dopušteno je upotrebljavati samo 
benzin ili istodobno benzin i plin načinu rada na plin pod uvjet om da je utrošena energi ja plina veća od 80 % 
ukupne količine utrošene energije tijek om ispitivanja. Taj se postotak izračunava u skladu s metodom iz 
Dodatka 3. ovom Prilogu.
1.2. Broj ispitivanja određuje se prema dijagramu toka na slici A6/1. Granična vrijednost je maksimalna dopuštena 
vrijednost za odgo varajuće kriterijske emisi je iz tablice 1 ovog Pravilnika.
1.2.1. Dijagram toka na slici A6/1 primjenjuje se samo na cijele primjenjive ispitne cikluse WLTP-a, a ne na pojedine 
faze.
1.2.2. Rezultati ispitivanja su vrijednosti dobivene nakon primjene prilagodbi iz tablica za naknadnu obradu iz 
Priloga B7 i Priloga B8.
1.2.3. Određivanje ukupnih ciklusnih vrijednosti
1.2.3.1. Ako se za vrijeme bilo kojeg ispitivanja prijeđe dopušt ena granica za kriterijske emisije, vozilo se odbija.
1.2.3.2. Ovisno o tipu vozila, proizvođač je dužan kao primjenjive deklar irati ukupne ciklusne vrijednosti masene 
emisi je CO2, potrošnje elektr ične energi je, potrošnje goriva i PER i AER u skladu s tablicom A6/1.
1.2.3.3. Za razinu 1A:
Deklar irana vrijednost potrošnje elektr ične energije za OVC-HEV -ove u radnom stanju s bate rijskim pogonom 
ne određuje se u skladu sa slikom A6/1. Smatra se homologaci jskom vrijednošću ako je deklar irana vrijednost 
CO2 prihvaćena kao homolog acijska vrijednost. Ako to nije slučaj , kao homologaci jska vrijednost uzima se 
izmjerena vrijednost potrošnje elektr ične energije. Dokaz korelaci je između deklar irane masene emisije CO 2 i 
potrošnje elektr ične energije dostavlja se nadležnom tijelu unapr ijed, ako je primjenjivo.HR Službeni list Europske unij e L 423/348 26.11.2021.  
Za razinu 1B
Deklar irana vrijednost učink ovitosti potrošnje goriva za OVC-HEV -ove u radnom stanju s bater ijskim 
pogonom ne određuje se u skladu sa slikom A6/1. Smatra se homologaci jskom vrijednošću ako je deklar irana 
vrijednost potrošnje elektr ične energije prihvaćena kao homolog acijska vrijednost. Ako to nije slučaj, kao 
homolog acijska vrijednost uzima se izmjerena vrijednost učink ovitosti potrošnje goriva. Dokaz korelacije 
između deklar irane učink ovitosti potrošnje goriva i potrošnje elektr ične energije dosta vlja se nadležnom tijelu 
unapr ijed, ako je primjenjivo .
1.2.3.4. Ako su nakon prvog ispitivanja ispunjeni svi kriteriji iz prvog retka primjenjive tablice A6/2, sve vrijednosti 
koje je deklar irao proizvođač prihvaća ju se kao homolog acijsk e vrijednosti. Ako nije ispunjen bilo koji kriterij 
iz prvog retka primjenjive tablice A6/2, prov odi se drugo ispitivanje istog vozila.
1.2.3.5. Nak on drugog ispitivanja izračuna va se aritmetički prosjek rezultata iz ta dva ispitivanja. Ako aritmetički 
prosjeci rezultata ispunjav aju sve kriterije iz drugog retka primjenjive tablice A6/2, sve vrijednosti koje je 
deklar irao proizv ođač prihvaćaju se kao homologaci jske vrijednosti. Ako nije ispunjen bilo koji kriterij iz 
drugog retka primjenjive tablice A6/2, provodi se treće ispitivanje istog vozila.
1.2.3.6. Nak on trećeg ispitivanja izračuna va se aritmetički prosjek rezultata iz ta tri ispitivanja. Za sve parametre koji 
ispunjav aju odgovara juće kriterije iz trećeg retka primjenjive tablice A6/2 deklar irana vrijednost uzima se kao 
homolog acijska vrijednost. Za sve parametre koji ne ispunjava ju odgovara juće kriterije iz trećeg retka 
primjenjive tablice A6/2 aritmetički prosjek rezultata uzima se kao homologaci jska vrijednost.
1.2.3.7. Ako bilo koji kriterij iz primjenjive tablice A6/2 nije ispunjen nakon prvog ili drugog ispitivanja, na 
proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela vrijednosti se mogu ponovno deklar irati kao više 
vrijednosti emisija ili potrošnje, ili kao niže vrijednosti auton omije na elektr ični pogon, kako bi se smanjio 
broj ispitivanja potreban za homologaci ju.
1.2.3.8. Određivanje vrijednosti za prihvaćanje
1.2.3.8.1. Samo za razinu 1A
Uz zahtjev iz stavka 1.2.3.8.2. sljedeće se vrijednosti za prihvaćanje dCO2 1, dCO2 2 i dCO2 3 upotrebljava ju u 
vezi s kriterijima za broj ispitivanja u tablici A6/2:
dCO2 1 = 0,990
dCO2 2 = 0,995
dCO2 3 = 1,000
1.2.3.8.2. Samo za razinu 1A:
Ako se ispitivanje na bater ijski pogon tipa 1. za OVC-HEV -ove sastoji od najmanj e dva primjenjiva ispitna 
ciklusa WLTP-a, a dCO2 x je manji od 1,0, vrijednost dCO2 x zamjenjuje se s 1,0.
1.2.3.9. Ako je kao homologa cijska vrijednost uzet i potvrđen ispitni rezultat ili prosjek ispitnih rezultata, za potrebe 
daljnjih izračuna taj se rezultat naziva „deklar irana vrijednost”.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/349  
Tablica A6/1
Primjenjiva pravila za proizvođačeve deklar irane vrijednosti (ukupne ciklusne vrijednosti) (a)(prema potrebi) 
Pogonski sklopSamo razina 1A
MCO2 (b)
(g/km)Razina 1A:
FC
(kg/100 km)Razina 1B:
FE (km/l ili  
km/kg)Potrošnja elektr ične 
energije (c)
(Wh/km)Autonomij a na 
isključivo 
elektr ični pogon/ 
Autonomi ja 
potpuno 
elektr ičnog 
vozila (c)
(km)
Vozila ispitana u skladu 
s Prilogom B6. 
(potpuno MUI vozila)MCO2
stavak 3. 
Priloga B7.FC
stavak 1.4. 
Priloga B7.FE
stavak 1.4. 
Priloga B7.— —
NOVC-FCHV —FC CS
sta-
vak 4.2.1.2.1. 
Priloga B8.
.FECS
sta-
vak 4.2.1.2.1. 
Priloga B8.— —
OVC-FCHVCD — FC CD nije 
primjenjivoEC AC,CD AER
CS — FC CS nije 
primjenjivo— —
NOVC-HEVMCO2,CS
stavak 4.1.1. 
Priloga B8.—FECS
stavak 4.1.1.1. 
Priloga B8.— —
OVC-HEVCDMCO2,CD
stavak 4.1.2. 
Priloga B8.—FECD
stavak 4.6.1. 
Priloga B8.Za razinu 1A: EC AC,CD
stavak 4.3.1. 
Priloga B8.
Za razinu 1B: EC
stavak 4.6.2. 
Priloga B8.AER
stavak 4.4.1.1. 
Priloga B8.
CSMCO2,CS
stavak 4.1.1. 
Priloga B8.—FECS
stavak 4.1.1.1. 
Priloga B8.— —
PEV — — —EC WLTC
stavak 4.3.4.2. 
Priloga B8.PER WLTC
stavak 4.4.2. 
Priloga B8.
(a)Deklar irana vrijednost je vrijednost na koju su primijen jene potrebne korekci je.
(b)Zaokr užuje se na dva decimalna mjesta u skladu sa stavkom 6.1.8. ovog Pravilnika.
(c)Zaokr užuje se na jedno decimalno mjest o u skladu sa stav kom 6.1.8. ovog Pravilnika.HR Službeni list Europske unij e L 423/350 26.11.2021.  
Slika A6/1
Dijag ram toka za broj ispitivanja tipa 1.
Tablica A6/2
Kriter iji za broj ispitivanja 
Ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za potpuno MUI vozila, NOVC-HEV -ove i OVC-HEV - 
ove 
IspitivanjeParametar koji se 
ocjenjujeKriterijske emisije Za razinu 1A: MCO2 Za razinu 1B: FE
1. redak prvo rezultati prvog 
ispitivanja≤ regulatorn a 
granična vrijednost 
× 0,9≤ deklar irana 
vrijednost × 
dCO2 1(b)≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
2. redak drugo aritmetičk o prosjek 
rezultata prvog i 
drugog ispitivanja≤ regulatorn a 
granična vrijednost 
× 1,0 (a)≤ deklar irana 
vrijednost × 
dCO2 2(b)≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
3. redak treće aritmetički prosjek 
rezultata tri 
ispitivanja≤ regulatorn a 
granična vrijednost 
× 1,0 (a)≤ deklar irana 
vrijednost × 
dCO2 3(b)≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
(a)Svaki ispitni rezultat mora biti u skladu s regulat ornom graničnom vrijednosti.
(b)dCO2 1, dCO2 2 i dCO2 3 određuju se u skladu sa stavk om 1.2.3.8. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/351  
Ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon za OVC-HEV -ove
IspitivanjeParametar koji se 
ocjenjujeKriterijske emisijeZa razinu 1A: 
MCO2,CDZa razinu 1B
ECZa razinu 1A: 
AER
1. redak prvo rezultati prvog 
ispitivanja≤ regulatorn a 
granična 
vrijednost × 0,9(a)≤ deklar irana 
vrijednost × 
dCO2 1(c)≤ deklar irana 
vrijednost × 
1,0≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
2. redak drugo aritmetičk o prosjek 
rezultata prvog i 
drugog ispitivanja≤ regulatorn a 
granična 
vrijednost × 1,0(b)≤ deklar irana 
vrijednost × 
dCO2 2(c)≤ deklar irana 
vrijednost × 
1,0≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
3. redak treće aritmetički prosjek 
rezultata tri 
ispitivanja≤ regulatorn a 
granična 
vrijednost × 1,0(b)≤ deklar irana 
vrijednost × 
dCO2 3(c)≤ deklar irana 
vrijednost × 
1,0≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
(a)Vrijednost „0,9” zamjenjuje se s „1,0” za ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon (CD) za OVC-HEV -ove samo ako se ispitivanje na 
baterijski pogon sastoji od najm anje dva primjenjiva ciklusa WLTC-a.
(b)Svaki ispitni rezultat mora biti u skladu s regulat ornom graničnom vrijednosti.
(c)dCO2 1, dCO2 2 i dCO2 3 određuju se u skladu sa stavk om 1.2.3.8. ovog Priloga.
Za PEV -ove
Ispitivanje Parametar koji se ocjenjujePotrošnja elektr ične 
energijePER
1. redak prvo rezultati prvog ispitivanja ≤ deklar irana vrijednost 
× 1,0≥ deklar irana vrijednost × 
1,0
2. redak drugo aritmetičk o prosjek 
rezultata prvog i drugog 
ispitivanja≤ deklar irana vrijednost 
× 1,0≥ deklar irana vrijednost × 
1,0
3. redak treće aritmetički prosjek 
rezultata tri ispitivanja≤ deklar irana vrijednost 
× 1,0≥ deklar irana vrijednost × 
1,0
Samo za razinu 1A
Ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon za OVC-HEV -ove
IspitivanjeParametar koji se 
ocjenjujeFC,CD EC AC,CD AER
1. redak prvo rezultati prvog 
ispitivanja≤ deklar irana 
vrijednost × 1,0≤ deklar irana 
vrijednost × 1,0≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
2. redak drugo aritmetičk o prosjek 
rezultata prvog i 
drugog ispitivanja≤ deklar irana 
vrijednost × 1,0≤ deklar irana 
vrijednost × 1,0≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
3. redak treće aritmetički prosjek 
rezultata tri 
ispitivanja≤ deklar irana 
vrijednost × 1,0≤ deklar irana 
vrijednost × 1,0≥ deklar irana 
vrijednost × 1,0
Za NOVC-FC HV-ove i OVC-FC HV-ove pri pogonu s dopunja vanjem baterije (prema potrebi)
Ispitivanje Parametar koji se ocjenjuje Za razinu 1A: FC CS Za razinu 1B: FE CS
1. redak prvo rezultati prvog ispitivanja ≤ deklar irana vrijednost 
× 1,0≥ deklar irana vrijednost × 
1,0HR Službeni list Europske unij e L 423/352 26.11.2021.  
2. redak drugo aritmetičk o prosjek 
rezultata prvog i drugog 
ispitivanja≤ deklar irana vrijednost 
× 1,0≥ deklar irana vrijednost × 
1,0
3. redak treće aritmetički prosjek 
rezultata tri ispitivanja≤ deklar irana vrijednost 
× 1,0≥ deklar irana vrijednost × 
1,0
1.2.4. Određivanje vrijednosti specifi čnih za faze
1.2.4.1. Vrijednosti CO 2 specifi čne za faze
1.2.4.1.1. Nak on prihvaćanja ukupne ciklusne deklar irane vrijednosti masene emisije CO 2, aritmetički prosjek ispitnih 
rezultata specifičnih za faze u g/km množi se s faktorom prilagodbe CO2_AF kako bi se kompen zirala razlika 
između deklar irane vrijednosti i ispitnih rezultata. Ta je korigirana vrijednost homolog acijska vrijednost za 
CO2.
CO2 AF¼Declaredvalue
Phasecombinedvalue
pri čemu je
Phasecombinedvalue ¼ðCO2 aveL×D LÞþðCO2 aveM×D MÞþðCO2 aveH×D HÞþðCO2 aveexH×D exHÞ
DLþD MþD HþD exH
pri čemu je
CO2 ave L aritmetički prosjek rezultata masene emisi je CO 2 za ispitni rezultat faze L, g/km
CO2 ave Maritmetički prosjek rezultata masene emisi je CO 2 za ispitni rezultat faze M, g/km
CO2 ave H aritmetički prosjek rezultata masene emisi je CO 2 za ispitni rezultat faze M, g/km
CO2 ave exHaritmetički prosjek rezultata masene emisi je CO 2 za ispitni rezultat faze exH, g/km
DL teore tska prijeđena udaljenost faze L, km
DM teore tska prijeđena udaljenost faze M, km
DH teore tska prijeđena udaljenost faze H, km
DexH teore tska prijeđena udaljenost faze exH, km
1.2.4.1.2. Ako ukupna ciklusna deklar irana vrijednost masene emisije CO 2 nije prihvaćena, homolog acijsk e vrijednosti 
masene emisi je CO2 po fazama izračunava ju se na teme lju aritmetičk og prosjeka svih ispitnih rezultata za 
određenu fazu.
1.2.4.2. Potrošnja goriva specifi čna za fazu
Vrijednost potrošnje goriva izračuna va se pomoću vrijednosti masene emisije CO 2 za određenu fazu 
jednadžbama iz stavka 1.2.4.1. ovog Priloga i aritmetičk og prosjeka emisija.
2. ISPITIV ANJE TIPA 1.
2.1. Preg led
2.1.1. Ispitivanje tipa 1. sastoji se od propisanih slijedo va pripreme dinamometra, punjenja gorivom, 
kondicioniranja i radnih stanja.
2.1.2. Ispitivanje tipa 1 sastoji se od rada vozila na dinamometr u s valjcima u primjenjivo m WLTC-u za 
interpolaci jsku porodicu. Razmjer ni dio razr ijeđenih ispušnih emisija kontinuirano se prikuplja za naknadnu 
analizu uređaje m za uzork ovanje stalnog obujma.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/353  
2.1.3. Pozadinska koncentracij a mjer i se za sve spojeve za koje se mjere razr ijeđene masene emisi je. Za ispitivanje 
ispušnih plino va to zahtij eva uzork ovanje i analizu zraka za razr jeđivanje.
2.1.3.1. Mjerenje pozadinsk e čestične tvar i
2.1.3.1.1. Ako proizv ođač zatraži da se od rezultata mjerenja emisija oduzme masa pozadinsk e čestične tvar i u zraku za 
razr jeđivanje ili tunelu za razr jeđivanje, te pozadinsk e vrijednosti utvrđuju se u skladu s postupcima iz stavaka 
od 2.1.3.1.1.1. do i uključujući 2.1.3.1.1.3. ovog Priloga.
2.1.3.1.1.1. Najveća dopuštena korekcija za pozadinsk e čestične tvar i je masa na filtru ekvivalentna vrijednosti od 
1 mg/km u ispitnom protoku.
2.1.3.1.1.2. Ako masa pozadinsk e čestične tvar i prijeđe tu granicu, oduzima se zadana vrijednost od 1 mg/km.
2.1.3.1.1.3. Ako oduzimanje pozadinsk og dopr inosa daje negat ivan rezultat, smatra se da je vrijednost pozadinsk e 
čestične tvar i jednaka nuli.
2.1.3.1.2. Vrijednost mase pozadinskih čestičnih tvar i u zraku za razr jeđivanje utvrđuje se prov ođenjem filtriranog zraka 
za razr jeđivanje kroz filtar pozadinsk e čestične tvar i. Taj se zrak uzima neposredno iza filtara zraka za 
razr jeđivanje. Vrijednosti pozadinsk e čestične tvar i izražene u μg/m3 utvrđuju se kao pomični aritmetički 
prosjek rezultata najmanj e 14 mjerenja s učestalošću mjerenja od najmanj e jednom tjedno.
2.1.3.1.3. Vrijednost mase pozadinskih čestičnih tvar i u tunelu za razr jeđivanje utvrđuje se prov ođenjem filtriranog 
zraka za razr jeđivanje kroz filtar pozadinske čestične tvar i. Uzima se iz iste točke kao i uzorak čestičnih tvar i. 
Ako se za ispitivanje upotrebljava sekundar no razr jeđivanje, sustav za sekundar no razr jeđivanje mora biti 
aktivan kad se mjere pozadinske koncentracij e. Jedno mjerenje može se provest i na dan ispitivanja, prije ili 
posli je samog ispitivanja.
2.1.3.2. Određivanje broja pozadinskih čestica (ako je mjerenje PN-a potrebno)
2.1.3.2.1. Ako proizvođač zahtijeva korekcij u za pozadinsk e koncentracij e, te pozadinsk e vrijednosti utvrđuju se kako 
slijedi.
2.1.3.2.1.1. Pozadinska vrijednost može se izračunati ili izmjer iti. Najveća dopuštena korekcij a za pozadinsk e 
koncentracij e povezana je s najvećim dopušt enim stupnjem propuštanja mjer nog sustava za brojenje čestica 
(0,5 čestica po cm3) proporcionalno prilagođena prema faktoru smanjenja koncentracije čestica, (PCRF) i 
brzini protoka CVS-a u stvar nom ispitivanju.
2.1.3.2.1.2. Nadležno tijelo ili proizvođ ač mogu zatražiti da se umjesto izračunanih vrijednosti upotr ijebe stvar ne 
izmjerene vrijednosti pozadinskih koncentracija.
2.1.3.2.1.3. Ako se oduzimanjem pozadinsk og dopr inosa dobi je negativ na vrijednost, smatra se da je PN jednak nuli.
2.1.3.2.2. Vrijednost broja pozadinskih čestica u zraku za razr jeđivanje utvrđuje se uzork ovanjem filtriranog zraka za 
razr jeđivanje. Taj se zrak uzima neposredno iza filtara zraka za razr jeđivanje i šalje u susta v za brojanje 
čestica. Vrijednosti pozadinskih čestica izražene u broju čestica po cm3 utvrđuju se kao pomični aritmetički 
prosjek rezultata najmanj e 14 mjerenja s učestalošću mjerenja od najmanj e jednom tjedno.
2.1.3.2.3. Vrijednost broja pozadinskih čestica u tunelu za razr jeđivanje utvrđuje se uzork ovanjem filtriranog zraka za 
razr jeđivanje. Uzima se iz iste točke kao i uzorak PN-a. Ako se za ispitivanje upotrebljava sekundar no 
razr jeđivanje, sustav za sekundar no razr jeđivanje mora biti aktivan kad se mjere pozadinsk e koncentracij e. 
Jedno mjerenje može se provest i na dan ispitivanja, prije ili poslije samog ispitivanja, uz primjenu PCRF -a i 
brzine protoka u CVS-u koji se upotrebljava ju u ispitivanju.
2.2. Opća oprema ispitne ćelije
2.2.1. Mjereni parametr iHR Službeni list Europske unij e L 423/354 26.11.2021.  
2.2.1.1. Sljedeće se temperature mjere s točnošću od ±1,5 °C:
(a) temperatura zraka ispitne ćelije;
(b) temperature susta va za razr jeđivanje i uzork ovanje u skladu sa zahtjevima za susta ve mjerenja emisi ja 
definiran e u Prilogu B5.
2.2.1.2. Razlučivost mjerenja atmosfersk og tlaka mora biti ±0,1 kPa.
2.2.1.3. Razlučivost mjerenja specif ične vlažnosti mora biti ±1 g H2O/kg suhog zraka.
2.2.2. Ispitna ćelija i prost or za kondicioniranje
2.2.2.1. Ispitna ćelija
2.2.2.1.1. Ispitna ćelija mora imati zadanu vrijednost temperature od 23 °C. Dopušteno odstupanje stvar ne vrijednosti je 
±5 °C. Temperatura zraka i vlažnost mjere se na izlazu rashladnog ventilatora ispitne ćelije s minimalnom 
učestalošću od 0,1 Hz. Za temperature na početku ispitivanja vidjeti stavak 2.8.1. ovog Priloga.
2.2.2.1.2. Specifična vlažnost H zraka u ispitnoj ćeliji ili ulaznog zraka motora mora biti takva da vrijedi:
5:5≤H≤12:2 (g H2O/kg suhog zraka)
2.2.2.1.3. Vlažnost se mjer i kontinuirano s minimalnom učestalošću od 0,1 Hz.
2.2.2.2. Prost or za kondicioniranje
Zadana vrijednost temperature prostor a za kondicioniranje je 23 °C uz dopušte no odstupanje od ± 3 °C za 
5-minutni pomični aritmetički prosjek , pri čemu ne smije biti susta vnog odstupanja od zadane vrijednosti. 
Temperatura se mjer i kontinuirano s minimalnom učestalošću od 0,033 Hz (svakih 30 s).
2.3. Ispitno vozilo
2.3.1. Općenit o
Ispitno vozilo mora po svim svojim sastavn im dijelovima biti u skladu sa serijski proizvedenim vozilima ili se, 
ako se vozilo razlikuje od serijske proizvodnje (npr . zbog ispitivanja najgoreg scenar ija) mora zabilježiti 
potpun opis. Kod odabira ispitnog vozila proizvođač i nadležno tijelo dogo varaj u se o tome koje je vozilo 
reprezentativni model za interpolaci jsku porodicu.
Ako su vozila neke interpolacijske porodice opremljena različitim sustavima za kontrolu emisija koji bi mog li 
utjecati na emisijski učinak, proizv ođač je dužan ili dokazati nadležnom tijelu da su odabrana ispitna vozila i 
njiho vi rezultati ispitivanja tipa 1. reprezentativna za interpolacijsku obite lj ili dokazati da interpolacijska 
porodica ispunjava kriterijske emisije ispitivanjem najmanje jednog vozila koje se razlikuje po sustavu za 
kontrolu emisi ja.
Za mjerenje emisija primjenjuje se cesto vni otpor kako je utvrđen s ispitnim vozilom H. Kad je riječ o porodici 
po matr ici cesto vnog otpora, za mjerenje emisi ja primjenjuje se cesto vni otpor izračunan za vozilo HM u 
skladu sa stavk om 5.1. Priloga B4.
Ako se na zahtjev proizvođ ača upotrebljava interpolacijska metod a (vidjeti stavak 3.2.3.2. Priloga B7.), obavlja 
se dodatno mjerenje emisija s cesto vnim otporom kako je utvrđen s ispitnim vozilom L. Ispitivanja na 
vozilima H i L trebala bi biti provedena s istim ispitnim vozilom, a moraju se provest i s najkraćim n/v 
omjerom (uz dopušt eno odstupanje od ±1,5 %) unutar interpolacijske porodice. Kad je riječ o porodici po 
matr ici cesto vnog otpora, prov odi se dodatno mjerenje emisija s cestovnim otporom izračunanim za vozilo 
HM u skladu sa stavk om 5.1. Priloga B4.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/355  
Koeficijen ti cesto vnog otpora i ispitna masa ispitnih vozila L i H mogu se uzimati iz različitih porodica po 
matr ici cesto vnog otpora. Mogu se uzimati i iz različitih porodica po cesto vnom otpor u pod uvjet om da je 
nadležnom tijelu pokazana razlika između rezultata tih porodica po cesto vnom otpor u i da ju je to tijelo 
prihvatilo, pri čemu razlika mora proizlaziti iz primjene stavka 6.8. Priloga B4. ili guma uzetih iz različitih 
razreda guma, ali zahtjevi iz stavka 2.3.2. ovog Priloga moraju biti uvijek ispunjeni.
2.3.2. Raspon interpolacije CO2
2.3.2.1. Interpolacijska metoda koristi se isključivo ako je razlika u CO2 između ispitnih vozila L i H u primjenjivo m 
ciklusu na temelju koraka 9 iz tablice A7/1 u Prilogu B7. unutar raspona od 5 g/km do mak simuma 
određenog u stavku 2.3.2.2. ovog Priloga.
2.3.2.2. Najveća razlika u emisi jama CO2 između ispitnih vozila L i H dopušt ena u primjenjivo m ciklusu na teme lju 
koraka 9 iz tablice A7/1 u Prilogu B7. smije biti 20 % + 5 g/km emisija CO 2 iz vozila H, ali najmanje 15 g/km 
i ne više od 30 g/km. Vidjeti sliku A6/2.
Slika A6/2
Inter polacijski raspon za potpuno MUI vozila
To se ograničenje ne primjenjuje kad je riječ o primjeni porodice po matr ici cestovnog otpora ili ako se 
izračun cestovnog otpora vozila L i H teme lji na osnovn om cesto vnom otpor u.
2.3.2.2.1. Dopušt eni interpolaci jski raspon definiran u stavku 2.3.2.2. ovog Priloga može se povećati za 10 g/km CO 2 
(vidjeti sliku A6/3) ako se vozilo M ispituje unutar te porodice i ako su ispunjeni uvjeti u skladu sa 
stavkom 2.3.2.4. ovog Priloga. To je povećanje dopušt eno samo jednom unutar interpolacijske porodice.HR Službeni list Europske unij e L 423/356 26.11.2021.  
Slika A6/3
Inter polacijski raspon za potpuno MUI vozila s vozilom M
2.3.2.3. Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela primjena interpolacijsk e metod e na vrijednosti 
pojedinačnog vozila unutar porodice smije se prošir iti ako maksi malna ekstrapolacij a pojedinačnog vozila 
(korak 10 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.) nije za više od 3 g/km iznad masene emisije CO 2 vozila H (korak 9 iz 
tablice A7/1 u Prilogu B7.) i/ili nije više od 3 g/km ispod emisi je CO 2 vozila L (korak 9 iz tablice A7/1 u 
Prilogu B7.). To proširenje vrijedi samo unutar apsolutnih granica interpolacijsk og raspona iz stavka 2.3.2.2.
Ekstrapolacija nije dopušte na ako se koristi porodica po matr ici cestovnog otpora ili ako se izračun cestovnog 
otpora vozila L i H teme lji na osnovn om cesto vnom otpor u.
2.3.2.4. Vozilo M
Vozilo M je vozilo interpolacijske porodice koje se nalazi između vozila L i H čija je ciklusna potrošnja energije 
po mogućnosti najbli ža prosjeku ciklusne potrošnje energi je vozila L i H.
Zbog ograničenja u odabir u vozila M (vidjeti sliku A6/4) ni razlika u emisijama CO 2 između vozila H i M ni 
razlika u emisijama CO2 između vozila M i L ne smije biti veća od dopuštenog raspona CO 2 u skladu sa 
stavkom 2.3.2.2. ovog Priloga. Bilježe se definiran i koeficijenti cestovnog otpora i definiran a ispitna masa.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/357  
Slika A6/4
Ograničenja u odabir u vozila M
Za razinu 1A
Linear nost korigiranog izmjerenog prosjeka masene emisije CO 2 vozila M MCO2 ,c,6,M u skladu s korak om 6 iz 
tablice A7/1 u Prilogu B7. verificira se u odnosu na linear no interpoliranu masenu emisiju CO2 između vozila 
L i H u primjenjivom ciklusu na temelju korigiranog izmjerenog prosjeka masene emisije CO2 MCO2 ,c,6,H vozila 
H i MCO2,c,6,L vozila L u skladu s korak om 6 iz tablice A7/1 u Prilogu B7. radi linear ne interpolacije masene 
emisi je CO2.
Za razinu 1B
Potrebno je dodatno izračuna vanje prosjeka ispitivanja na teme lju izlaznih podataka za CO2 iz koraka 4a (nije 
opisano u tablici A7/1). Linear nost korigiranog izmjerenog prosjeka masene emisi je CO 2 vozila M MCO2 ,c,4a,M u 
skladu s korak om 4a iz tablice A7/1 u Prilogu B7.ver ificira se u odnosu na linear no interpoliranu masenu 
emisi ju CO 2 između vozila L i H u primjenjivo m ciklusu na temelju korigiranog izmjerenog prosjeka masene 
emisi je CO 2 MCO2,c,4a,H vozila H i MCO2,c,4a,L vozila L u skladu s korak om 4a iz tablice A7/1 u Prilogu B7. radi 
linear ne interpolacije masene emisi je CO2.
Za razinu 1A i razinu 1B
Smatra se da je kriterij linear nosti za vozilo M (vidjeti sliku A6/5) ispunjen ako je masena emisi ja CO 2 vozila M 
u primjenjivom WLTC-u umanjena za masenu emisiju CO2 dobivenu interpolacijom manja od 2 g/km ili 3 % 
interpolirane vrijednosti, ovisno što je manje, ali ne manja od 1 g/km.
Slika A6/5
Kriter ij linear nosti za vozilo M
HR Službeni list Europske unij e L 423/358 26.11.2021.  
Ako je kriterij linear nosti ispunjen, vrijednosti CO2 pojedinačnih vozila interpoli raju se između vozila L i H.
Ako kriterij linear nosti nije ispunjen, interpolacijska porodica se dijeli u dvije potporodice, jednu s vozilima s 
ciklusnom potrošnjom energije između vozila L i M i drugu s vozilima s ciklusnom potrošnjom energije 
između vozila M i H. U tom se slučaju konačne masene emisi je CO2 vozila M utvrđuju istim postupk om kao 
za vozila L i H. Vidjeti korak 9 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije između one vozila L i M svaki parametar vozila H koji je nužan za 
primjenu interpolacijsk e metode na pojedinačne vrijednosti zamjenjuje se odgovara jućim parametrom vozila M.
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije između one vozila M i H svaki parametar vozila L koji je nužan za 
primjenu interpolacijsk e metode na pojedinačne vrijednosti zamjenjuje se odgovara jućim parametrom vozila M.
2.3.3. Uhodav anje
Vozilo se mora dostaviti u dobrom tehničk om stanju. Prije ispitivanja vozilo mora biti uhodano i voženo 
najmanje 3 000 km, ali ne više od 15 000 km. Moto r, mjenjač i vozilo uhoda vaju se u skladu s prepor ukama 
proizv ođača.
2.4. Postav ke
2.4.1. Postav ke dinamometra i verifikacij a obavlja ju se u skladu s Prilogom B4.
2.4.2. Rad dinamometra
2.4.2.1. Pomoćni uređaji mora ju biti isključeni ili deaktivirani tijekom rada dinamometra, osim ako je njiho v rad 
zakonski uvjet (npr . svjetla za dnevnu vožnju).
2.4.2.1.1. Samo za razinu 1A
Ako vozilo ima funkci ju inercijsk og usporavanja, ta se funkci ja deaktivira prekidačem ili načinom rada vozila 
za dinamometar tijek om ispitivanja na dinamometr u s valjcima, osim u ispitivanjima u kojima je inercijsk o 
uspora vanje izričito propisano u ispitnom postupku.
2.4.2.2. Način rada vozila za dinamometar , ako postoj i, aktivira se prema proizv ođačevim uputama (npr . posebnim 
redosli jedom pritisaka gumbiju na upra vljaču vozila, proizv ođačevim ispitnim uređajem, vađenjem osigurača).
Za razinu 1A
Proizv ođač je dužan nadležnom tijelu dosta viti popis deaktiviranih uređaja i/ili funkci ja i razlog e za 
deaktiviranje. Način rada dinamometra mora odobr iti nadležno tijelo, a njegova se primjena mora zabilježiti.
Za razinu 1B
Proizv ođač je dužan nadležnom tijelu dosta viti popis deaktiviranih uređaja i razloge za deaktiviranje. Način 
rada dinamometra mora odobr iti nadležno tijelo, a njego va se primjena mora zabilježiti.
2.4.2.3. Za razinu 1A
Način rada dinamometra ne smije aktivirati, modulirati, odgoditi ili deaktivirati rad bilo kojeg dijela koji utječe 
na emisi je i potrošnju goriva u ispitnim uvjetima (uz iznimku funkcije inercijsk og usporavan ja). Svaki uređaj 
koji utječe na rad dinamometra s valjcima mora biti namješten tako da se postigne isprava n rad.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/359  
Za razinu 1B
Način rada dinamometra ne smije aktivirati, modulirati, odgoditi ili deaktivirati rad bilo kojeg dijela koji utječe 
na emisi je i potrošnju goriva u ispitnim uvjetima. Svaki uređaj koji utječe na rad dinamometra s valjcima mora 
biti namješten tako da se postigne ispravan rad.
2.4.2.4. Dodjela tipa dinamometra ispitnom vozilu
2.4.2.4.1. Ako ispitno vozilo ima dvije pogonsk e osovine i u uvjetima WLTP-a djelomično ili stalno radi tako da su dvije 
osovine pogonjene ili rekuper iraju energiju u primjenjivo m ciklusu, vozilo se ispituje na dinamometr u u 4WD 
načinu rada koji ispunjava uvjete iz stavaka 2.2. i 2.3. Priloga B5.
2.4.2.4.2. Ako se ispitno vozilo ispituje sa samo jednom pogonsk om osovinom, ispituje ga se na dinamometr u u 2WD 
načinu rada koji ispunjava uvjete iz stavka 2.2. Priloga B5.
Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje homologaci jskog tijela vozilo s jednom pogonsk om osovinom može 
se ispitivati na 4WD dinamometr u u 4WD načinu rada.
2.4.2.4.3. Ako ispitno vozilo radi tako da su dvije osovine pogonjene u namjenskim načinima rada koje može odabrati 
vozač, a koji ne služe za uobičajen svak odnevni rad, nego samo za posebne, ograničene svrhe, poput 
„brdsk og načina rada” ili „servisnog načina rada”, vozilo se ispituje na dinamometr u u 2WD načinu rada koji 
ispunjav a uvjet e iz stavka 2.2. Priloga B5.
Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje homologaci jskog tijela vozilo s jednom pogonsk om osovinom može 
se ispitivati na 4WD dinamometr u u 4WD načinu rada.
2.4.2.4.4. Ako se ispitno vozilo ispituje na 4WD dinamometr u u 2WD načinu rada, kotači na nepogonsk oj osovini 
smiju se okretati tijekom ispitivanja ako način rada vozila za dinamometar i režim inercij skog usporavanja 
vozila to podrža vaju.HR Službeni list Europske unij e L 423/360 26.11.2021.  
Slika A6/5a
Moguće ispitne konfiguracije na 2WD i 4WD dinamometr ima
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/361  
2.4.2.5. Dokazivanje ekvivalentnosti dinamometra u 2WD načinu rada i dinamometra u 4WD načinu rada
2.4.2.5.1. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje homologaci jskog tijela vozilo koje se mora ispitati na dinamometr u 
u 4WD načinu rada smije se alternativno ispitati na dinamometr u u 2WD načinu rada ako su ispunjeni 
sljedeći uvjeti:
(a) ispitno vozilo je konver tirano tako da ima samo jednu pogonsku osovinu;
(b) proizvođ ač je dokazao homologaci jskom tijelu da vrijednosti emisi je CO2 i potrošnje goriva i/ili elektr ične 
energije konver tiranog vozila nisu manje od tih vrijednosti nekonver tiranog vozila koje se ispituje na 
dinamometr u u 4WD načinu rada;
(c) zajamčen je siguran rad tijekom ispitivanja (npr . vađenjem osigurača ili demontažom pogonsk og vratila) i 
dane su upute za taj način rada na dinamometr u;
(d) konverzi ja je učinjena samo na vozilu koje se ispituje na dinamometr u s valjcima, u postupku određivanja 
cesto vnog otpora upotrebljava se nekonver tirano ispitno vozilo .
2.4.2.5.2. To dokazivanje ekvivalentnosti primjenjuje se na sva vozila u istoj porodici po cesto vnom otpor u. Na 
proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje homologaci jskog tijela vozilo dokazivanje ekvivalentnosti može se 
prošir iti na druge porodice po cesto vnom otpor u na temelju dokaza da je kao ispitno vozilo odabrano vozilo 
iz najnepov oljni je porodice po cesto vnom otpor u.
2.4.2.6. U sva relevantna ispitna izvješća unose se informacije o tome je li vozilo ispitano na 2WD ili 4WD 
dinamometr u i je li ispitano u 2WD ili 4WD načinu rada. Ako je vozilo ispitano na 4WD dinamometr u 
u 2WD načinu rada, te informaci je mora ju pokazati jesu li se okretali kotači na nepogonsk oj osovini.
2.4.3. U ispušnom sustavu vozila ne smije postoj ati nikakvo propuštanje koje bi mog lo utjecati na količinu 
sakupljenog plina.
2.4.4. Postav ke pogonsk og sklopa i komande vozila postavl jaju se prema proizvođačevim uputama za serijsku 
proizv odnju.
2.4.5. Gume moraju biti onog tipa koji je proizvođ ač vozila naveo kao originalnu opremu. Tlak u gumama smije se 
povećati do 50 % u odnosu na tlak naved en u stavku 4.2.2.3. Priloga B4. Isti tlak u gumama koristi se za 
namještanje dinamometra i za sva naknadna ispitivanja. Bilježi se tlak u gumama.
2.4.6. Referentno gorivo
Za ispitivanje se upotrebljava odgovara juće referentno gorivo specificirano u Prilogu B3.
2.4.7. Priprema ispitnog vozila
2.4.7.1. Vozilo tijekom ispitivanja mora biti približno vodoravno kako bi se izbjeg la bilo kakva neuobičajena 
raspodjela goriva.
2.4.7.2. Prema potrebi, proizv ođač dostavlj a dodatni pribor i adapt ere koji su potrebni da bi odvod goriva bio na 
najnižoj mogućoj točki u spremnicima ugrađenima u vozilo te da bi se omogućilo prikupljanje uzoraka 
ispušnih plino va.HR Službeni list Europske unij e L 423/362 26.11.2021.  
2.4.7.3. Za uzork ovanje PM-a tijekom ispitivanja kad je uređaj s rege neracijom u stabilnom stanju opterećenja (tj. 
vozilo nije u stanju regeneraci je), prepor učuje se da vozilo ima > 1/3 kilometraže između planiranih 
rege neracija ili da je uređaj s periodičnom regeneraci jom bio podvrgnut ekvivalentnom opterećenju izvan 
vozila.
2.5. Pripremni ispitni ciklusi
Pripremni ispitni ciklusi mogu se provest i ako to zatraži proizv ođač kako bi mog ao slijediti dijagram brzine 
unutar propisanih granica.
2.6. Pretk ondicioniranje ispitnog vozila
2.6.1. Priprema vozila
2.6.1.1. Punjenje spremnika za gorivo
Spremnici za gorivo pune se specifi ciranim ispitnim gorivom. Ako postoj eće gorivo u spremnicima ne 
odgo vara specifikacijama iz stavka 2.4.6. ovog Priloga, ono se ispušta prije punjenja. Sustav za kontrolu 
emisi ja nastalih isparav anjem ne smije se pročišća vati niti opterećivati na neuobiča jen način.
2.6.1.2. Punjenje REESS-ova
Prije ispitnog ciklusa pretk ondicioniranja REESS-ovi moraju biti potpuno napunjeni. Na zahtjev proizv ođača 
punjenje prije pretk ondicioniranja može se izosta viti. REESS-ov i se ne smiju ponovno puniti prije službenog 
ispitivanja.
2.6.1.3. Tlak u gumama
Tlak u gumama pogonskih kotača mora biti u skladu sa stavk om 2.4.5. ovog Priloga.
2.6.1.4. Vozila na plinovita goriva
Između ispitivanja na prvom referentnom plinovit om gorivu i drugom referen tnom plino vitom gorivu vozila 
s motori ma s vanjskim izvor om paljenja na UNP ili PP/biometan ili vozila opremljena tako da mogu raditi na 
benzin ili UNP ili PP/biometan moraju se pono vno pretk ondicionirati prije ispitivanja na drugom plino vitom 
referentnom gorivu.
2.6.2. Ispitna ćelija
2.6.2.1. Temperatura
Za vrijeme pretk ondicioniranja temperatura ispitne ćelije mora biti jednaka onoj definiran oj za ispitivanje 
tipa 1. (stav ak 2.2.2.1.1. ovog Priloga).
2.6.2.2. Mjerenje pozadinskih koncentracija
Ako u ispitnom laboratoriju postoj i mogućnost da ispitivanje vozila s nisk om razinom emisija čestica bude 
kontaminirano mate rijalom zaostalim iz prethodnog ispitivanja vozila s visok om razinom emisi ja čestica, 
prepor učuje se da u svrhu pretk ondicioniranja opreme za uzork ovanje vozilo s nisk om razinom emisija 
izvede ujednačeni 20-minutni vozni ciklusu na 120 km/h. Dulji rad i/ili rad na većoj brzini dopušteni su 
prema potrebi za pretk ondicioniranje opreme za uzork ovanje. Mjerenja pozadinskih koncentracija u tunelu 
za razr jeđivanje, ako je primjenjivo , prov ode se nakon pretk ondicioniranja tunela i prije svak og naknadnog 
ispitivanja vozila.
2.6.3. Postupak
2.6.3.1. Ispitno vozilo posta vlja se, vožnjom ili guranjem, na dinamometar i radi u primjenjivom WLTC-u. Vozilo ne 
mora biti nezagr ijano i može se upotr ijebiti za namještanje opterećenja dinamometra.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/363  
2.6.3.2. Opt erećenje dinamometra namješta se u skladu sa stavcima 7. i 8. Priloga B4. Ako se za ispitivanje koristi 
dinamometar u 2WD načinu rada, cesto vni otpor namješta se na dinamometr u u 2WD načinu rada, a ako se 
za ispitivanje rabi dinamometar u 4WD načinu rada, cestovni otpor namješta se na dinamometr u u 4WD 
načinu rada.
2.6.4. Rad vozila
2.6.4.1. Postupak uključivanja pogonsk og sklopa inicira se uređajima namijen jenima za tu svrhu u skladu s uputama 
proizv ođača.
Osim ako je drukčije određeno, tijek om ispitivanja nije dopušte na promjena načina rada koju nije aktiviralo 
vozilo.
2.6.4.1.1. Ako iniciranje postupka pokretanja pogonsk og sklopa nije uspješno, npr. ako se mot or ne pokrene na 
očekivan način ili ako vozilo javi pogrešku pri pokretanju, ispitivanje se poništava, pretk ondicioniranje se 
pona vlja i vozi se novo ispitivanje.
2.6.4.1.2. Ako se kao gorivo upotrebljava UNP ili PP/biometan, dopušteno je da se motor pokrene na benzin pa 
automa tski prebaci na UNP ili PP/biometan nakon unapr ijed određenog razdoblja koje voza č ne može 
mijenjati. To razdoblje ne smije biti dulje od 60 sekunda.
Dopušt eno je upotrebljavati samo benzin ili istodobno benzin i plin u plinsk om načinu rada pod uvjetom da je 
utrošena energi ja plina veća od 80 % ukupne količine utrošene energije tijek om ispitivanja tipa 1. Taj se 
postota k izračuna va u skladu s metodom iz Dodatka 3. ovom Prilogu.
2.6.4.2. Ciklus počinje od iniciranja postupka pokretanja pogonsk og sklopa.
2.6.4.3. Za pretk ondicioniranje se vozi primjenjivi WLTC.
Na zahtjev proizv ođača ili nadležnog tijela moguće je provesti dodatne WLTC-ov e kako bi se vozilo i njego vi 
upra vljački sustavi dovel i u stabilno stanje.
Opseg tog dodatnog pretk ondicioniranja bilježi se u sva relevantna ispitna izvješća.
2.6.4.4. Ubrza vanja
Vozilo točno prati dijagram brzine aktivacij ama komande akceleratora.
Vozilom se mora rukovati glatko i primjenjivati reprezentativne postupke i promjene stupnja prijeno sa.
Kod ručnog mjenjača komandom akceleratora mora se otpustiti za vrijem e svake promjene stupnja prijenosa, 
a stupanj se mora promijeniti u najkr aćem mogućem roku.
Ako vozilo ne može pratiti dijagram brzine, vozi se maksimalnom raspoloživom snagom sve dok brzina 
vozila ponovno ne postigne ciljanu vrijednost.
2.6.4.5. Uspora vanje
Za vrijeme usporavan ja vozač ne koristi komandu akceleratora, ali ne smije ručno iskopčati spojku sve do 
točke specifi cirane u stavku 3.3. ili stavku 4. podstavku (f) Priloga B2.
Ako vozilo usporava brže od propisanog u dijagramu brzine, aktivira se komanda akceleratora tako da vozilo 
točno slijed i dijagram brzine.
Ako vozilo usporava presporo za praćenje planiranog usporavanja, kočnica se pritišće tako da se točno prati 
dijagram brzine.HR Službeni list Europske unij e L 423/364 26.11.2021.  
2.6.4.6. Kočenje
Za vrijeme faza mirov anja/praznog hoda vozila kočnice se mora ju pritisnuti odgo varaj ućom silom da se 
spriječi okretanje pogonskih kotača.
2.6.5. Upotreba mjenjača
2.6.5.1. Prijeno si s ručnim mjenjačem
2.6.5.1.1. Stupnjevi prijenosa moraju se mijenja ti kako je naved eno u Prilogu B2. Vozila koja se ispituju u skladu s 
Prilogom B8 voze se u skladu sa stavk om 1.5. tog Priloga.
2.6.5.1.2. Promjena stupnja prijenosa mora početi i završiti unutar ±1,0 sekunde od propisane točke promjene stupnja 
prijenosa.
2.6.5.1.3. Spojka se mora pritisnuti unutar ±1,0 sekunde od propisane radne točke spojke.
2.6.5.2. Prijeno si s autom atskim mjenjačem
2.6.5.2.1. Nak on početnog pokretanja nije dopuštena upotreba birača u bilo kojem trenutku ispitivanja. Početno 
pokretanje izvod i se 1 sekundu prije prvog ubrzanja.
2.6.5.2.2. Vozila s automat skim prijenosom s ručnim načinom rada ne smiju se ispitivati u ručnom načinu rada.
2.6.6. Načini rada koje može odabrati vozač
2.6.6.1. Vozila sa zadanim početnim načinom rada ispituju se u tom načinu rada. Na zahtjev proizvođača vozilo se 
alternativno može ispitati u najn epov oljnijem načinu rada koji može odabrati vozač za emisije CO2.
Proizv ođač je dužan nadležnom tijelu dostaviti dokaze da postoj i način rada koji ispunjava zahtjeve iz 
stavka 3.5.9. ovog Pravi lnika. U dogo voru s nadležnim tijelom, zadani početni način rada može se 
upotr ijebiti kao jedini način rada za određivanje kriterijskih emisi ja, emisi ja CO 2 i potrošnje goriva.
2.6.6.2. Ako vozilo nema zadani početni način rada jer ima barem dva podesiva početna načina rada, ispituje se u 
najnepov oljni jem od tih početnih načina rada za emisije CO2 i potrošnju goriva te se taj način rada može 
koristiti kao jedini način za određivanje kriterijskih emisi ja, emisi ja CO 2 i potrošnje goriva.
2.6.6.3. Ako vozilo nema zadani početni način rada ili ako nadležno tijelo ne odobr i zatraženi početni način rada kao 
zadani početni način rada, ili ako nema barem dva podesiva početna načina rada, vozilo se ispituje u 
najpov oljnijem i najnepov oljnijem načinu rada za kriterijske emisi je, emisije CO 2 i potrošnju goriva. 
Najpovoljni ji i najnepo voljniji način rada utvrđuju se na temelju dostavljenih dokaza o emisijama CO 2 i 
potrošnji goriva u svim načinima rada. Emisi je CO2 i potrošnja goriva su aritmetički prosjek ispitnih rezultata 
u oba načina rada. Bilježe se ispitni rezultati u oba načina rada.
Na zahtjev proizvođ ača vozilo se altern ativno može ispitati u najnepov oljni jem načinu rada koji može 
odabrati vozač s obzirom na emisi je CO2.
2.6.6.4. Na temelju tehničkih dokaza koje dosta vi proizvođač i uz odobrenje nadležnog tijela namjenski načini vožnje 
koje može odabrati voza č za veoma posebne, ograničene svrhe ne uzima ju se u obzir (npr . servisni način rada, 
ultraspor i stupanj prijeno sa). Svi preostali načini rada za vožnj u napr ijed uzima ju se u obzir i u njima se 
mora ju pošto vati granične vrijednosti kriterijskih emisi ja.
2.6.6.5. Stavci od 2.6.6.1. do i uključujući 2.6.6.4. ovog Priloga primjenjuju se na sve susta ve vozila s načinima rada 
koje može odabrati vozač, uključujući one koji se ne odnose specifi čno samo na prijeno s.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/365  
2.6.7. Poništavanje ispitivanja tipa 1. i završetak ciklusa
Ako motor neočekivano prestane s radom, poništava se pretk ondicioniranje ili ispitivanje tipa 1.
Nak on završetka ciklusa motor se mora isključiti. Vozilo se ne smije ponovn o pokrenuti sve do početka 
ispitivanja za koje je vozilo pretk ondicionirano.
2.6.8. Potrebni podaci, kontrola kvalitet e
2.6.8.1. Mjerenje brzine
Tijekom pretk ondicioniranja brzina se mjer i u odnosu na vrijeme ili se podaci o brzini prikupljaju susta vom za 
prikupljanje podataka s učestalošću od najmanje 1 Hz kako bi se mog la procijenit i stvar na brzina vožnje.
2.6.8.2. Prijeđena udaljenost
Stvar no prijeđena udaljenost vozila bilježi se za svaku fazu WLTC-a.
2.6.8.3. Dopušt ena odstupanja dijagrama brzine
Vozilima koja ne mogu postići vrijednosti ubrzanja i najv eće brzine propisane za primjenjivi WLTC rade s 
komandom akceleratora potpuno aktiviranom dok ponovno ne postignu traženu radnu krivulju. Ako se 
dijagram brzine ne poštuje u tim okolnostima, to ne poništava ispitivanje. Bilježe se odstupanja od voznog 
ciklusa.
2.6.8.3.1. Ako nije drukči je navedeno u posebnim odjeljcima, dopušte ne su sljedeća odstupanja između stvar ne brzine 
vozila i propisane brzine vozila za primjenjive ispitne cikluse na temelju faza vožnje.
2.6.8.3.1.1. Dopušt eno odstupanje (1)
(a) gornja granična vrijednost: za 2,0 km/h veća od najv iše točke dijagrama brzine unutar ±5,0 sekundi od te 
vremenske točke;
(b) donja granična vrijednost : za 2,0 km/h manja od najniže točke dijagrama unutar ±5,0 sekunde od te 
vremenske točke.
2.6.8.3.1.2. Dopušt eno odstupanje (2)
(a) gornja granična vrijednost: za 2,0 km/h veća od najv iše točke dijagrama brzine unutar ±1,0 sekundi od te 
vremenske točke;
(b) donja granična vrijednost : za 2,0 km/h manja od najniže točke dijagrama unutar ±1,0 sekunde od te 
vremenske točke.
i.Odstupanja brzine veća od propisanih prihvaća ju se ako ni u jednom trenutku ispitivanja dopuštena 
odstupanja nisu prek oračena dulje od 1 sekunde.
ii.Dopušt eno je najviše deset takvih odstupanja po ispitnom ciklusu.
2.6.8.3.1.3. Dopušt eno odstupanje (3)
IWR razina 1A i razina 1B u rasponu od –2,0 do +4,0 %;
RMSSE Za razinu 1A manje od 1,3 km/h
Za razinu 1B manje od 0,8 km/h
2.6.8.3.1.4. Dopušt eno odstupanje (4)
IWR Za razinu 1A i razinu 1B u rasponu od –2,0 do +4,0 %;
RMSSE Za razinu 1A manje od 1,3 km/h
Za razinu 1B kriteriji koje je deklar irao proizv ođač, ali ne više od  
1,3 km/hHR Službeni list Europske unij e L 423/366 26.11.2021.  
2.6.8.3.1.5. Indeksi dijagrama vožnje IWR i RMSSE izračuna vaju se u skladu sa zahtjevima iz stavka 7. Priloga B7.
2.6.8.3.2. U tablici su navedene faze u radu vozila i dopuštena odstupanja za te faze.
Rad vozil aZagr ijavanje radi 
namještanja 
dinamometraPretk ondicioniranjeIspitivanje radi mjerenja 
parametra radnog učinka nakon 
pretk ondicioniranja
Prilozi B6. i B8.:
ispitivanja tipa 1.dopušt eno 
odstupanje (1)dopušt eno 
odstupanje (2)dopušt eno odstupanje (2) *i
dopušt eno odstupanje (3)
Prilog C3.:
ispitivanje tipa 4.dopušt eno 
odstupanje (1)dopušt eno 
odstupanje (2)dopušt eno odstupanje (2) *
Dodatak 1 Prilogu C5.
demonstraci jsko ispitivanje 
OBD-adopušt eno 
odstupanje (1)dopušt eno 
odstupanje (2)dopušt eno odstupanje (2) *
Ispitivanja sukladnosti 
proizv odnjedopušt eno 
odstupanje (1)dopušt eno 
odstupanje (2)dopušt eno odstupanje (2) *i
dopušt eno odstupanje (4)
Izvođ enje faktora uhoda vanja 
radi provj ere sukladnosti 
proizv odnjedopušt eno 
odstupanje (1)dopušt eno 
odstupanje (2)dopušt eno odstupanje (2) *i
dopušt eno odstupanje (3)
*Dopušt ena odstupanja ne smiju se pokazati vozaču.
Ako je dijagram brzine izvan odgo varajućeg podr učja valjanosti za neko ispitivanje, to se ispitivanje mora 
smatrati nevažećim.
Slika A6/6
Dopuštena odstu panja dijag rama brzine
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/367  
2.7. Kondicioniranje
2.7.1. Nak on pretk ondicioniranja i prije ispitivanja ispitno vozilo čuva se u okruženju s uvjetima iz stavka 2.2.2.2. 
ovog Priloga.
2.7.2. Vozilo se kondicionira najmanje 6 sati i najviše 36 sati, a poklopac motora može biti otvoren ili zatvo ren. Ako 
to ne onemogućuju posebne odredbe za određeno vozilo, dopušt eno je prisilno hladiti vozilo do zadane 
vrijednosti temperature. Ako se hlađenje ubrzava ventilatorima, ventilatori se postavl jaju tako da se postigne 
maksimalno homogeno hlađenje prijeno snog susta va, motora i sustava za naknadnu obradu ispušnih plino va.
2.8. Ispitivanje emisija ispušnih plino va i potrošnje goriva (ispitivanje tipa 1.)
2.8.1. Temperatura ispitne ćelije na početku ispitivanja mora biti 23 °C ±3 °C. Tempe ratura motorn og ulja i 
rashladnog sredstva, ako su u vozilu , mora biti unutar ±2 °C od zadane vrijednosti od 23 °C.
2.8.2. Ispitno vozilo gura se na dinamometar .
2.8.2.1. Pogonski kotači vozila moraju se postavit i na dinamometar bez pokretanja motor a.
2.8.2.2. Tlak u gumama pogonskih kotača namješta se u skladu s odredbama iz stavka 2.4.5. ovog Priloga.
2.8.2.3. Poklopac motorn og prost ora mora biti zatvo ren.
2.8.2.4. Spojna cijev ispuha pričvršćuje se na ispušne cijevi vozila neposredno prije pokretanja motora.
2.8.2.5. Vozilo koje se ispituje postavlja se na dinamometar s valjcima u skladu sa stav cima od 7.3.3. do 7.3.3.1.4. 
Priloga B4.
2.8.3. Pokretanje pogonsk og sklopa i vožnj a
2.8.3.1. Postupak uključivanja pogonsk og sklopa inicira se uređajima namijen jenima za tu svrhu u skladu s uputama 
proizv ođača.
2.8.3.2. Vozilo se vozi kako je opisano u stav cima od 2.6.4. do i uključujući 2.6.8. ovog Priloga u primjenjivo m 
WLTC-u, kako je opisan u Prilogu B1.
2.8.4. Za svaku fazu WLTC-a mjere se podaci o RCB-u kako je definirano u Dodatku 2 ovom Prilogu.
2.8.5. Stvar na brzina vozila uzorkuje se s učestalošću mjerenja od 10 Hz pa se izračunava ju i bilježe indeksi 
dijagrama vožnje opisani u stavku 7. Priloga B7.
2.8.6. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Stvar na brzina vozila uzork ovana s učestalošću mjerenja od 10 Hz zajedno sa stvar nim vremenom 
primjenjuje se za korekcije rezultata CO2 u odnosu na ciljanu brzinu i udaljenost definirane u Prilogu B6.b.
2.9. Uzork ovanje plinova
Uzorci plinova prikupljaju se u vreće pa se spojevi ili analiziraj u na kraju ispitivanja ili ispitne faze ili 
kontinuirano analiziraju i integr iraju tijekom ciklusa.HR Službeni list Europske unij e L 423/368 26.11.2021.  
2.9.1. Prije svak og ispitivanja poduzimaju se sljedeći koraci.
2.9.1.1. Pročišćene i vakuumirane vreće za uzorke spaja ju se na sustave za prikupljanje uzoraka razr ijeđenog ispušnog 
plina i zraka za razr jeđivanje.
2.9.1.2. Mjer ni instr umenti uključuju se u skladu s uputama proizv ođača.
2.9.1.3. Izmjenjivači topl ine CVS-a (ako postoj e) unapr ijed se zagr ijava ju ili hlade na temperatur u unutar raspona 
ispitne radne temperature kako je navedeno u stavku 3.3.5.1. Priloga B5.
2.9.1.4. Sasta vne dijelove kao što su vodovi za uzork ovanje, filtri, rashladnici i pumpe mora se grijati ili hladiti do 
stabiliziranja na radnoj temperatur i.
2.9.1.5. Brzine protoka CVS-a namještaj u se u skladu sa stavk om 3.3.4. Priloga B5, a brzine protoka uzoraka moraju se 
namjestiti na odgo varajuće vrijednosti.
2.9.1.6. Svi elektronički integraci jski uređaji moraju se nulto umjer iti i mogu se ponovno nult o umjer iti prije početka 
bilo koje faze ciklusa.
2.9.1.7. Za sve kontinuirane analizatore plina odabir u se odgo varajući radni rasponi. Odabrani rasponi se mogu 
promij eniti za vrijeme ispitivanja samo ako se ta promjena izvodi promjenom umjeravan ja na koje je 
primij enjena digitalna razlučiv ost instr umenta. Pojačanja analognih radnih pojačala analizator a ne smiju se 
mijenjati tijekom ispitivanja.
2.9.1.8. Svi kontinuirani analizatori plina umjerava ju se i nulto umjerava ju pomoću plino va koji ispunjav aju zahtjeve 
iz stavka 6. Priloga B5.
2.10. Uzork ovanje za određivanje PM-a
2.10.1. Prije svak og ispitivanja prov ode se koraci opisani u stav cima od 2.10.1.1. do i uključujući 2.10.1.2.2. ovog 
Priloga.
2.10.1.1. Odabir filtra
Za cijeli primjenjivi WLTC koristi se samo jedan filtar čestica za uzork ovanje, bez rezer vnog filtra. Kako bi se 
uzelo u obzir lokalne varijaci je ciklusa, moguće je koristiti jedan filtar za prve tri faze i zaseban filtar za 
četvr tu fazu.
2.10.1.2. Priprema filtra
2.10.1.2.1. Najmanje 1 sat prije ispitivanja filtar se stavlja u Petrijevu zdjelicu kako bi se spriječi la kontaminacija prašinom 
i omogućila izmjena zraka te smješta u komor u (ili sobu) za vaga nje radi stabilizacij e.
Po završetku stabilizacij e svaki se filtar važe pa se bilježi ta težina . Filtar se zatim pohranjuje u zatvorenu 
Petrijevu zdjelicu ili zabr tvljeni spremnik filtra dok ne bude potreban za ispitivanje. Filtar se mora upotr ijebiti 
u roku od 8 sati od njego va vađenja iz komore (ili prostorije) za vaganje.
Filtar se mora vratiti u prost oriju za stabilizaciju unutar 1 sata od završetka ispitivanja i prije vagan ja 
kondicionirati najmanje 1 sat.
2.10.1.2.2. Filtar za uzork ovanje čestica mora se pažljiv o montirati na nosač filtra. Filtar se smije dodir ivati isključivo 
pincet om ili kliještima. Grubo rukovanje filtrom uzrok ovat će grešku u mjerenju mase. Sklop nosača filtra 
smješta se u vod za uzork ovanje u kojem nema protoka.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/369  
2.10.1.2.3. Prepor učuje se provj era mikrogramske vage prije svak og vaga nja, unutar 24 sata od vaganja uzorka, vagan jem 
jednog referentnog predmeta mase od približno 100 mg. Taj se predmet mora izvag ati tri puta pa se bilježi 
aritmetički prosjek rezultata. Ako je aritmetički prosjek rezultata vagan ja ne odstupa više od ±5 μg od 
rezultata prijašnje g vaganja, vaganje i vaga smatraj u se valjanima.
2.11. Uzork ovanje za PN-a (ako je mjerenje PN-a potrebno)
2.11.1. Prije svak og ispitivanja prov ode se koraci opisani u stavcima od 2.11.1.1. do i uključujući 2.11.1.2. ovog 
Priloga.
2.11.1.1. Susta v za razr jeđivanje čestica i mjer nu opremu pokreće se i priprema za uzork ovanje.
2.11.1.2. Isprav an rad PNC-a i VPR -a u sustavu za uzork ovanje čestica mora se potvrditi u skladu s postupcima 
navedenim u stavcima od 2.11.1.2.1. do i uključujući 2.11.1.2.4. ovog Priloga.
2.11.1.2.1. Koncentracija izmjerena provj erom propuštanja pomoću filtra odgo varajućeg učinka pričvršćenog na ulaz 
cijelog susta va za mjerenje PN-a, VPR -a i PNC-a mora biti manja od 0,5 čestica po cm3.
2.11.1.2.2. Koncentracija izmjerena svak odnevnom nultom provjerom na PNC-u pomoću filtra odgovara jućeg učinka na 
ulazu PNC-a mora biti ≤ 0,2 čestice po cm3. Nak on skidanja filtra PNC mora iz uzork ovanja okolnog zraka 
pokazati da se koncentracija povećala na najmanje 100 čestica po cm3 pa pokazati vrijednost ≤ 0,2 čestice 
pocm3 nakon što se filtar vrati.
2.11.1.2.3. Mora se potvrditi da mjer ni susta v pokazuje da je cijev za isparav anje, ako je ugrađena u sustav , postig la pravu 
radnu temperatur u.
2.11.1.2.4. Mora se potvrditi da mjer ni sustav pokazuje da je uređaj za razr jeđivanje broja čestica PND 1 postigao pravu 
radnu temperatur u.
2.12. Uzork ovanje tijek om ispitivanja
2.12.1. Uključuju se susta v za razr jeđivanje, pumpe za uzork ovanje i susta v za prikupljanje podataka.
2.12.2. Uključuju se susta vi za uzork ovanje PM-a i, ako je mjerenje PN-a potrebno, PN-a.
2.12.3. Broj čestica, ako je mjerenje PN-a potrebno, mjer i se kontinuirano. Aritmetički prosjeci koncentracij a određuju 
se integraci jom signala analizator a tijekom ispitnog ciklusa.
2.12.4. Uzork ovanje počinje prije iniciranja postupka pokretanja pogonsk og sklopa i završa va na kraju ciklusa.
2.12.5. Zamjena vreća za uzork ovanje
2.12.5.1. Plino vite emisije
Prebacivanje uzork ovanja iz razr ijeđenog ispušnog plina i zraka za razr jeđivanje s jednog para vreća za uzork e 
na sljedeći par vreća za uzorke radi se, prema potrebi, na kraju svake faze primjenjivo g WLTC-a.
2.12.5.2. Čestična tvar
Primjenjuju se zahtjevi iz stavka 2.10.1.1. ovog Priloga.
2.12.6. Udaljenost prijeđena na dinamometr u bilježi se za svaku fazu.HR Službeni list Europske unij e L 423/370 26.11.2021.  
2.13. Završetak ispitivanja
2.13.1. Moto r se isključuje odmah nakon kraja posljednjeg dijela ispitivanja.
2.13.2. Isključuju se CVS ili druga usisna naprav a, ili se cijev za ispušne plinove odspoji s ispušnih cijev i vozila.
2.13.3. Vozilo se može maknuti s dinamometra.
2.14. Postupci nakon ispitivanja
2.14.1. Prov jera analizatora plina
Prov jerava se očitanje nultog plina i umjer nog plina na analizatori ma upotr ijebljenima za kontinuirano 
mjerenje razr ijeđenog uzorka. Ispitivanje se smatra prihvatljivim ako je razlika rezultata prije i poslije 
ispitivanja manja od 2 % vrijednosti umjer nog plina.
2.14.2. Analiza vreće
2.14.2.1. Ispušni plinovi i zrak za razr jeđivanje sadržani u vrećama moraju se analizirati u najkraćem mogućem roku. 
Ispušni plinovi moraju se u svak om slučaju analizirati najkasni je 30 minuta od kraja faze ciklusa.
U obzir se mora uzeti vrijeme reaktivnosti plinova za spojeve u vreći.
2.14.2.2. Prije analize, čim je to moguće, raspon analizatora koji će se upotr ijebiti za svaki se spoj nulto umjerava 
pomoću odgovara jućeg nultog plina.
2.14.2.3. Krivulje umjeravanja analizator a namještaju se pomoću umjer nih plinova nazivnih koncentracija od 70 do 
100 % mjer nog podr učja.
2.14.2.4. Nult e postavk e analizat orâ moraju se zatim pono vno provj eriti: ako se bilo koje očitanje razlikuje za više od 
2 % od podr učja namješte nog u skladu sa stavk om 2.14.2.2. ovog Priloga, pona vlja se postupak za taj 
analizat or.
2.14.2.5. Uzorci se zatim analiziraju.
2.14.2.6. Nak on analize ponovn o se provje rava ju nulte i umjer ne točke pomoću istih plino va. Ispitivanje se smatra 
prihvatljivim ako je razlika manja od 2 % vrijednosti umjer nog plina.
2.14.2.7. Brzine prot oka i tlakovi različitih plinova kroz analizator e moraju biti jednaki onima upotr ijebljenima tijek om 
umjera vanja analizator a.
2.14.2.8. Bilježi se udio svak og spoja izmjeren nakon stabilizacij e mjer nog uređaja.
2.14.2.9. Masa i broj svih emisi ja izračunava ju se, prema potrebi, u skladu s Prilogom B7.
2.14.2.10. Umjeravan ja i provjere rade se:
(a) prije i posli je analize svak og para vreća; ili
(b) prije i posli je cijelog ispitivanja.
U slučaj u (b) umjeravan ja i provjere rade se na svim analizatori ma za sva podr učja korištena za vrijeme 
ispitivanja.
U oba slučaja, (a) i (b), mora se koristiti isto mjer no podr učje analizatora za odgo varajući okolni zrak i vreće s 
ispušnim plinom.
2.14.3. Vaganje uzorka filtra česticaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/371  
2.14.3.1. Filtar za uzork ovanje čestica mora se vratiti u komor u (ili prostoriju) za vagan je najkas nije 1 sat od završetka 
ispitivanja. Mora se kondicionirati barem 1 sat u Petrijevoj zdjelici, koja je zaštićena od prašine, ali ventilirana, 
te nakon toga izvag ati. Bilježi se bruto- masa filtra.
2.14.3.2. Najmanje dva nekorištena referentna filtra važu se unutar 8 sati od vagan ja filtara za uzork ovanje, a poželjno 
je da ta vagan ja budu istovremena. Referentni filtri moraju biti jednake veličine i od istog mater ijala kao i filtar 
za uzork ovanje.
2.14.3.3. Ako se specif ična masa bilo kojeg referentnog filtra promij eni za više od ±5 μg između vagan ja filtra za 
uzork e, filtar za uzork ovanje i referentni filtri mora ju se ponovno kondicionirati u komor i (ili prost oriji) za 
vaga nje te ponovno izvagati.
2.14.3.4. Vaganja referentnog filtra uspoređuju se s obzirom na specifi čne mase i pomični aritmetički prosjek 
specifičnih masa tog referentnog filtra. Pomični aritmetički prosjek izračuna va se iz specifičnih masa 
dobivenih u razdoblju od trenutka u kojem su referentni filtri stavljeni u komor u (ili prost oriju) za vaganje. 
Razdoblje za izračun prosjeka ne smije biti kraće od 1 dan ni dulje od 15 dana.
2.14.3.5. Višekratno pono vno kondicioniranje i vagan je filtara za uzork ovanje i referentnih filtara dopušte no je do 
isteka 80 sati od mjerenja plinova iz ispitivanja emisija. Ako više od pola broja referentnih filtara ispunjava 
kriterij ±5 μg prije nego što ili u trenutku kad prote kne 80 sati, vagan je filtra za uzork ovanje može se smatrati 
valjanim. Ako se u trenutku kad prot ekne 80 sati jedan od dva referentna filtra upotr ijebi i ne ispuni kriterij 
±5 μg, vagan je filtra za uzork ovanje može se smatrati valjanim pod uvjetom da zbroj apsolutnih razlika 
između specifičnih i pomičnih srednjih vrijednosti dva referentna filtra nije veći od 10 μg.
2.14.3.6. Ako manje od pola referentnih filtara ispunjava kriterij ±5 μg, filtar za uzork ovanje mora se odbaciti, a 
ispitivanje emisija ponovi ti. Sve se referen tne filtre mora odbaciti i zami jeniti unutar 48 sati. U svim se 
ostalim slučaj evima referentne filtre mora mijenjati najmanje svakih 30 dana i to tako da se nijedan filtar za 
uzork ovanje ne izvaže bez usporedbe s referentnim filtrom koji je bio u komor i (ili prostoriji) za vaga nje 
najmanje jedan dan.
2.14.3.7. Ako kriteriji stabilnosti komore (ili prost orije) za vagan je iz stavka 4.2.2.1. Priloga B5. nisu ispunjeni, ali 
vaga nja referentnog filtra ispunjav aju naved ene kriterije, proizv ođač vozila može prihvatiti mase filtara za 
uzork ovanje ili poništiti ispitivanja, popraviti kontrolni sustav komore (ili prostorije) za vagan je pa pono viti 
ispitivanja.HR Službeni list Europske unij e L 423/372 26.11.2021.  
Dodatak 1. 
Postupak ispitivanja emisija za sva vozila opremljena sust avom s periodičnom regeneracijom 
1. OPĆENITO
1.1. U ovom se Dodatku definiraju posebne odredbe s obzirom na ispitivanje vozila opremljenog sustavima s 
periodičnom regeneraci jom, kako su definirani u stavku 3.8.1. ovog Praviln ika.
1.2. U ciklusima u kojima se događa rege neracija ne moraju se primjenjivati emisijsk e norme. Ako se periodična 
regener acija dogodi barem jednom u ispitivanju tipa 1., a već se dogodila barem jednom za vrijeme pripreme vozila 
ili ako je udaljenost prijeđena između dvije uzast opne periodične rege neracije veća od 4 000 km vožnje ponovl jenih 
ispitivanja tipa 1., nije potrebno provoditi posebni ispitni postupak. U tom se slučaju ovaj Dodatak ne primjenjuje, 
nego se upotrebljava faktor Ki od 1,0.
1.3. Odredbe ovog Dodatka ne primjenjuju se na mjerenje PN-a.
1.4. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela ispitni postupak specifi čan za susta ve s periodičnom 
regener acijom ne mora se primjenjivati na regenerat ivni uređaj ako proizvođ ač dosta vi podatk e koji dokazuju da 
emisi je u ciklusima s regener acijom ostaju ispod graničnih vrijednosti emisija iz stavka 6.3.10. ovog Pravilnika za tu 
kate goriju vozila. U tom se slučaj u za CO 2 i potrošnju goriva upotrebljava fiksna vrijednost Ki od 1,05.
2. ISPITNI POSTUP AK
Ispitno vozilo mora imati mogućnost sprečavanja ili dopuštanja procesa regener acije pod uvjetom da ta radnja ne 
utječe na izvorna umjeravanja motor a. Spreča vanje regenera cije dopušteno je samo tijekom punjenja 
regener acijsk og sustava i tijekom ciklusa pretk ondicioniranja. Nije dopušt eno tijek om mjerenja emisi ja u fazi 
regener acije. Ispitivanje emisi ja prov odi se s neizmijenjenom upravljačk om jedinicom proizvođača originalne 
opreme (OEM). Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela u određivanju vrijednosti Ki smije se 
upotr ijebiti „tehnička upravljačk a jedinica” koja nema utjecaj a na izvorna umjeravan ja motora.
2.1. Mjerenja emisi ja ispušnih plinova između dva WLTC-a s regener acijama
2.1.1. Aritmetički prosjek emisija između regenera cija i tijek om opterećivanja naprav e s regeneraci jom utvrđuju se iz 
aritmetičk e sredine nekoliko približno jednak o udaljenih (ako ih je više od dva) radnih ciklusa tipa 1. Druga je 
mogućnost da proizv ođač dosta vi podatke iz kojih je vidljivo da su emisi je u WLTC-ima između regeneraci ja stalne 
(±15 %). U tom se slučaju smiju upotrebljavati emisije izmjerene tijek om ispitivanja tipa 1. U svak om drugom 
slučaj u mora ju se provest i mjerenja emisija za barem dva ciklusa tipa 1.: jednom odmah nakon regener acije (prije 
novog opterećenja) i jednom prije faze regeneraci je, što je moguće bliže njezinoj pojavi. Sva mjerenja emisija 
mora ju se proves ti u skladu s ovim Prilogom, a svi izračuni u skladu sa stavk om 3. ovog Dodatka.
2.1.2. Proces punjenja i utvrđivanje faktora Ki obavlja ju se tijekom voznog ciklusa tipa 1. na dinamometr u s valjcima ili na 
ispitnom stolu za motor primjenom ekvivalentnog ispitnog ciklusa. Ti ciklusi mogu teći kontinuirano (tj. nije 
potrebno gasiti motor između ciklusa). Nak on bilo kojeg broja završenih ciklusa vozilo se može maknuti s 
dinamometra s valjcima i ispitivanje se može nastav iti poslije.
Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela za vozila razreda 2 i 3 faza Extra High nije obvezna za 
određivanje Ki.
Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela proizvođač može razviti altern ativni postupak i dokazati 
njego vu ekvivalentnost, uključujući temperatur u filtra, veličinu opterećenja i udaljenost vožnje. To se može učiniti 
na ispitnom stolu ili na dinamometr u s valjcima.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/373  
2.1.3. Bilježe se broj ciklusa D između dva WLTC-a s regener acijama, broj ciklusa u kojima se prov ode mjerenja emisija n i 
mjerenje masenih emisi ja M0
sijza svaki spoj i u svak om ciklusu j.
2.2. Mjerenje emisija tijekom regeneraci ja
2.2.1. Priprema vozila, ako je potrebna, za ispitivanje emisi ja tijek om faze regener acije može se obav iti ciklusima 
pretk ondicioniranja iz stavka 2.6. ovog Priloga ili ekvivalentnim ciklusima na ispitnom stolu za motor , ovisno o 
odabranom postupku opterećivanja iz stavka 2.1.2. ovog Dodatka.
2.2.2. Ispitni uvjeti i stanje vozila za ispitivanje tipa 1. opisano u ovom Pravilniku primjenjuju se prije obav ljanja prvog 
valjanog ispitivanja emisi ja.
2.2.3. Regeneraci ja ne smije nastupiti tijekom pripreme vozila. To se može postići na jedan od sljedećih načina:
(a) ugradnjom „lažnog” regener ativnog susta va ili djelomičnog susta va za cikluse pretk ondicioniranja;
(b) bilo kojom drugom metodom dogov orenom između proizv ođača i nadležnog tijela.
2.2.4. Ispitivanje emisija ispušnih plino va s pokretanjem hladnog motor a koje obuhvaća regener aciju prov odi se u skladu s 
primjenjivim WLTC-om.
2.2.5. Ako proces regeneraci je zahtij eva više od jednog WLTC-a, svaki WLTC mora se provesti do kraja. Dopušt eno je 
koristiti isti filtar za uzork ovanje čestica u više ciklusa potrebnih za završetak regeneraci je.
Ako je potrebno više od jednog WLTC-a, naknadni WLTC-ovi voze se odmah, bez isključivanja motora, sve do 
završetka rege neracije. Ako je broj vreća za plino vite emisi je potrebnih za višestr uke cikluse veći od broja 
raspoloživih vreća, novo se ispitivanje mora pripremiti u najkrać em mogućem vremenu. U tom razdoblju motor se 
ne smije isključivati.
2.2.6. Vrijednosti emisija tijek om regeneraci je Mri za svaki spoj i izračunava ju se u skladu sa stavk om 3. ovog Dodatka. 
Bilježi se broj primjenjivih ispitnih ciklusa d izmjerenih za potpunu regeneraci ju.
3. IZRAČUNI
3.1. Izračun emisi ja ispušnih plino va i CO 2 te potrošnje goriva za jedan regenerat ivni susta v
Msi¼∑n
j¼1M0
sij
nforn≥1
Mri¼∑d
j¼1M0
rij
dford≥1
Mpi¼Msi×DþM ri×d
Dþd
pri čemu su za svaki razmatrani spoj i:
M0
sijmasene emisije spoja i za vrijeme ispitnog ciklusa j bez rege neracije, g/km
M0
rijmasene emisi je spoja i za vrijeme ispitnog ciklusa j za vrijeme regeneraci je, g/km (ako d>1, prvo 
ispitivanje WLTC-om je s hladnim motorom, a sljedeći ciklusi su sa zagr ijanim motorom)
Msi prosjek masenih emisi ja spoja i bez regener acije, g/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/374 26.11.2021.  
Mri prosjek masenih emisi ja spoja i za vrijem e regener acije, g/km
Mpi prosjek masenih emisi ja spoja i, g/km
n broj ispitnih ciklusa, između ciklusa s regeneraci jom, za vrijeme kojih su mjerene emisije u WLTC-ovima 
tipa 1, koji je ≥ 1
d broj završenih primjenjivih ispitnih ciklusa potrebnih za regener aciju
D broj cijelih primjenjivih ciklusa ispitivanja između dva ciklusa s regener acijom
Izračuna vanje Mpi grafi čki je prikazano na slici A6.App1/1.
Slika A6.App1/1
Parametr i izmjereni tijek om ispitivanja emisija i između ciklusa s regeneracijom (shematski primjer , 
emisije tijek om D mogu se povećati ili smanjiti)
3.1.1. Izračun faktora regeneraci je Ki za svaki razmatrani spoj i
Proizvođ ač može za svaki spoj zasebno odabrati hoće li utvrditi aditivne pomak e ili multiplikacijsk e faktore.
Fakt or Ki:Ki¼Mpi
Msi
Pomak Ki:Ki¼Mpi – M si
Bilježe se rezultati Msi, Mpi i Ki i proizv ođačev odabir vrste faktora. Rezultat Ki mora se unije ti u sva relevantna 
ispitna izvješća. Rezultate Msi, Mpi i Ki mora se unij eti u sva relevantna ispitna izvješća.
Ki mogu se utvrditi nakon završetka jedne regener acijsk e sekvencije koja se sastoji od mjerenja prije, za vrijeme i 
poslije regeneraci jskih događa ja, kako je prikazano na slici A6.App1/1.
3.2. Izračun emisi ja ispušnih plino va i CO 2 te potrošnje goriva za više sustava s periodičnom regenera cijom
Sljedeće se vrijednosti izračunava ju za jedan radni ciklus ispitivanja tipa 1. za kriterijske emisije i za emisije CO 2. Za 
taj se izračun upotrebljava ju emisije CO 2 koje su izlazni podaci koraka 3 iz tablice A7/1 u Prilogu B7.
Msik¼∑nk
j¼1M0
sik,j
nkza nj≥1HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/375  
Mrik¼∑dk
j¼1M0
rik,j
dkford≥1
Msi¼∑x
k¼1Msik×D k
∑x
k¼1Dk
Mri¼∑x
k¼1Mrik×dk
∑x
k¼1dk
Mpi¼Msi×∑x
k¼1DkþM ri×∑x
k¼1dk
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Mpi¼∑x
k¼1ðM sik×D kþM rik×dkÞ
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Fakt or Ki:Ki¼Mpi
Msi
Pomak Ki:Ki¼Mpi – M si
pri čemu su
Msi prosjek masenih emisi ja spoja i za sve događaje k bez regeneraci je, g/km
Mri prosjek masenih emisi ja spoja i za sve događaje k za vrijeme regenera cije, g/km
Mpi prosjek masenih emisi ja spoja i za sve događaje k, g/km
Msik prosjek masenih emisi ja spoja i za doga đaj k bez regener acije, g/km
Mrik prosjek masenih emisi ja spoja i za doga đaj k za vrijeme rege neracije, g/km
M0
sik,jprosjek masenih emisi ja spoja i za događa j k u g/km bez regener acije izmjerene u točki j, pri čemu je 
1≤j≤n k, g/km
M0
rik,jmasene emisije spoja i za događaj k za vrijeme rege neracije (ako vrijedi j>1, prvo ispitivanje tipa 1. je s 
hladnim motorom, a sljedeći ciklusi su sa zagr ijanim motor om) izmjerene u ispitnom ciklusu j, pri čemu 
je 1≤j≤d k, g/km
nk broj cijelih ispitnih ciklusa događa ja k između dva ciklusa s fazama regener acije tijekom kojih su mjerene 
emisije (WL TC tipa 1. ili ekvivalentni ciklusi na ispitnom stolu za motor), koji je ≥ 2
dk broj završenih primjenjivih ispitnih ciklusa događaja k potrebnih za potpunu regeneraci ju
Dk broj završenih primjenjivih ispitnih ciklusa događaja k između dva ciklusa s fazama regener acije
x broj potpunih rege neracija
Izračuna vanje Mpi grafi čki je prikazano na slici A6.App1/2.HR Službeni list Europske unij e L 423/376 26.11.2021.  
Slika A6.App1/2
Parametr i izmjereni tijek om ispitivanja emisija tijek om i između ciklusa s regeneracijom (shematski 
primjer)
Izračun Ki za više susta va s periodičnom regeneraci jom moguć je jedino nakon što svaki susta v prođe određeni broj 
regener acija.
Nak on što se provede cijeli postupak (od A do B, vidjeti sliku A6.App1/2.), trebali bi se ponovno postići izvorni 
početni uvjeti A.
3.3. Fakt ori Ki i pomaci Ki zaokr užuju se na četir i decimalna mjesta. Zaokr uživanje pomaka Ki temelji se na fizikalnoj 
jedinici vrijednosti emisijsk e norme.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/377  
Dodatak 2. 
Postupak za ispitivanje praćenja sust ava za pohranu elektr ične energije s mogućnošću pono vnog 
punjenja 
1. OPĆENITO
U slučaj u ispitivanja NOVC-HEV -ova, OVC-HEV -ova, NOVC-FCHV -ova i OVC-FC HV-ova (prema potrebi) 
primjenjuju se dodaci 2. i 3. Prilogu B8.
U ovom se Dodatku definiraj u posebne odredbe o korekcij i ispitnih rezultata masenih emisija CO 2 kao funkcija 
energets ke bilance ΔE REESS za sve REESS-ove.
Korigirane vrijednosti masene emisi je CO 2 mora ju odgo varati nultoj energetsk oj bilanci (ΔEREESS ¼0), a 
izračunava ju se na temelju korekcij skog koeficijenta određenog kako je definirano u nastav ku.
2. OPREMA I INSTR UMENTI ZA MJERENJE
2.1. Mjerenje struje
Pražnjenje REESS-a definira se kao negativna struja.
2.1.1. Struja REESS-a se u ispitivanjima mjer i strujnim pretv ornikom sa stezaljkama ili zatvo renog tipa. Susta v za mjerenje 
struje mora ispunjava ti zahtjeve navedene u tablici A8/1. Strujni pretvornici mora ju biti u stanju podnijet i vršne 
struje prilikom pokretanja motor a i temperatur ne uvjet e na mjer noj točki.
Kako bi mjerenje bilo točno, prije ispitivanja mora se provesti namještanje nule i demagnetiziranje u skladu s 
uputama proizv ođača instr umenta.
2.1.2. Strujni pretvornici postavlja ju se na bilo koji REESS na jedan od kabela spojenih izravno na REESS, a kod mjerenja se 
mora uzeti u obzir ukupna struja REESS-a.
U slučaj u oklopljenih žica primjenjuju se odgo varajuće metode koje odobra va nadležno tijelo.
Kako bi se struja REESS-a jednostav no izmjer ila vanjsk om mjer nom opremom, proizvođači bi po mogućnosti 
trebali u vozilo ugraditi odgovara juće, sigur ne i pristupačne priključne točke. Ako to nije izvedivo , proizvođ ač 
mora pomoći nadležnom tijelu tako što će dati način za spajan je strujnog pretvornik a na kabele REESS-a na gore 
opisani način.
2.1.3. Izmjerena se struja postupno integr ira s minimalnom učestalošću od 20 Hz čime se dobiva izmjerena vrijednost Q u 
ampe rsatima (Ah). Izmjerena se struja postupno integr ira čime se dobiva izmjerena vrijednost Q u ampe rsatima 
(Ah). Integraciju je moguće proves ti u sustavu za mjerenje struje.
2.2. Podaci iz vozila
2.2.1. Alternativno, struja REESS-a utvrđuje se na temelju podataka iz vozila. Da bi se primijenila ta mjer na metoda, 
sljedeći podaci moraju biti dostupni iz ispitnog vozila:
(a) integrir ana vrijednost napunjenosti od posljednjeg pokretanja u Ah;
(b) integrir ana vrijednost napunjenosti iz podataka iz vozila izračunana s minimalnom učestalošću uzork ovanja od 
5 Hz;
(c) vrijednost napunjenosti dobivena prek o OBD priključka, kako je opisan u normi SAE J1962.
2.2.2. Točnost podataka iz vozila o punjenju i pražnjenju REESS-ov a proizvođ ač je dužan dokazati nadležnom tijelu.
Proizvođ ač može definirati porodicu vozila po praćenju REESS-a kako bi dokazao da su podaci iz vozila o punjenju i 
pražnjenju REESS-a točni. Točnost podataka mora se dokazati na reprezentativnom vozilu.HR Službeni list Europske unij e L 423/378 26.11.2021.  
Za porodicu vrijede sljedeći kriteriji:
(a) jednaki procesi izga ranja (npr . vanjski izvor paljenja, kompr esijsk o paljenje, dvotaktni, četverotaktni);
(b) jednaka strate gija punjenja i/ili rekuperacije (softverski podatk ovni modul REESS-a);
(c) raspoloživost podataka iz vozila;
(d) jednaka razina napunjenosti izmjerena podatk ovnim modulom REESS-a;
(e) jednaka simulaci ja napunjenosti ugrađenim računalima.
2.2.3. Iz praćenja se isključuju svi REESS-o vi koji ne utječu na masene emisije CO2.
3. POSTUP AK KOREK CIJE NA TEMELJU PROMJENE ENER GIJE U REESS-u
3.1. Mjerenje struje REESS-a počinje istovremeno s početk om ispitivanja i završava odmah nakon što vozilo obav i cijeli 
vozni ciklus.
3.2. Bilanca elektr ične energije Q izmjerena u susta vu za napa janje elektr ičnom energijom koristi se kao mjer ilo razlike 
energets kog stanja REESS-a na kraju ciklusa u odnosu na početak ciklusa. Bilanca elektr ične energije određuje se za 
ukupni prijeđeni WLTC.
3.3. Zasebne vrijednosti Qphase bilježe se tijek om faza voznog ciklusa.
3.4. Korekcij a masene emisi je CO2 u cijelom ciklusu u funkci ji korekcij skog kriterija c
3.4.1. Izračun korekcijs kog kriterija c
Korekcij ski kriterij c je omjer između apsolutne vrijednosti promjene elektr ične energi je ΔE REESS,j i energije goriva, a 
izračuna va se sljedećim jednadžbama:
c¼jΔEREESS,j
Efuelj
pri čemu je
c korekcijski kriterij
ΔE REESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-ov a u razdoblju j utvrđena u skladu sa stavk om 4.1. 
ovog Dodatka, Wh
j u ovom stavku, cijeli primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a
Efuel energija goriva prema jednadžbi:
Efuel¼10×HV×FC nb×d
pri čemu je
Efuel energija iz potrošenog goriva u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a, Wh
HV vrijednost zagr ijavanja prema tablici A6.App2/1, kWh/l
FC nb neurav notežena potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1., nekorigirana za energet sku bilancu, 
određena u skladu sa stavk om 6. Priloga B7. upotrebom rezultata za kriterijske emisi je i CO2 
izračunanih u drugom koraku u tablici A7/1, l/100 km
d prijeđena udaljenost tijekom odgovara jućeg ispitnog ciklusa WLTP-a, km
10 faktor konver zije u WhHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/379  
3.4.2. Korekcij a se primjenjuje ako je ΔEREESS negativan (što odgovara pražnjenju REESS-a).
Na zahtjev proizv ođača korekcij a se može izosta viti pa se mogu upotr ijebiti nekorigirane vrijednosti:
(a) ako je ΔE REESS pozitivan (što odgo vara punjenju REESS-a);
(b) ako proizvođ ač može mjerenjem dokazati nadležnom tijelu da ne postoji veza između ΔEREESS i masene emisije 
CO 2 ni između ΔEREESS i potrošnje goriva.
Tablica A6.App2/1
Energetski sadržaj goriva (prema potrebi) 
Gor ivo Benzin 
(E0)Benzin 
(E10)Etanol 
(E85)Dizel (B0) Dizel (B7) UNP SPP
Ogr jevna 
vrijednost8,92
kWh/l8,64
kWh/l6,41
kWh/l9,85
kWh/l9,79
kWh/l12,86 x ρ  
kWh/l11,39 MJ/m3
ρ = gustoć a ispitnog goriva na 15 °C (kg/l)
4. PRIMJENA KOREK CIJSKE FUNK CIJE
4.1. Za primjenu korekcij ske funkci je promjena elektr ične energije ΔEREESS,j u razdoblju j za sve REESS-ov e izračunava se 
iz izmjerenih vrijednosti struje i nazivnog napona:
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i 
pri čemu je
ΔEREESS,j,i promjena elektr ične energije REESS-a i u razmatranom razdoblju j, Wh
i
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×U REESS ×∫tend
t0IðtÞj,idt
pri čemu je
UREESS nazivni napon REESS-a određen u skladu s normom IEC 60050-482, V
IðtÞj,istruja REESS-a i u razmatranom razdoblju j utvrđena u skladu sa stavk om 2. ovog Dodatka, A
t0 vrijeme na početku razmatranog razdoblja j, s
tend vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s
i indeks ni broj razmatranog REESS-a
n ukupan broj REESS-ova
j indeks ni broj razmatranog razdoblja, pri čemu je razdoblje bilo koja faza primjenjivog ciklusa, 
kombinacija faza ciklusa i cijeli primjenjivi ciklus
1
3600faktor konver zije iz Ws u WhHR Službeni list Europske unij e L 423/380 26.11.2021.  
4.2. Za korekcij u masene emisi je CO 2, g/km, primjenjuju se Willansovi faktori specifični za proces izgaranja iz tablice 
A6.App2/3.
4.3. Korekcij a se prov odi za i primjenjuje na cijeli ciklus i na svaku fazu ciklusa zasebno te se bilježi.
4.4. Za taj specifični izračun koristi se fiksna vrijednost učink ovitosti altern atora sustava za napa janje elektr ičnom 
energijom:
ηalternator¼0:67forelectricpowersupplysystemREESSalternators
4.5. Dobivena razlika masene emisije CO 2 za razmatrano razdoblje j zbog rada pod opterećenjem altern ator a za 
punjenje REESS-a izračuna va se sljedećom jednadžbom:
ΔM CO2,j ¼0:0036×ΔE REESS,j ×1
ηalternator×Willans factor ×1
dj
pri čemu je
ΔM CO2,j dobivena razlika CO2 masene emisije u razdoblju j, g/km
ΔEREESS,j promjena energije REESS-a u razmatranom razdoblju j izračunana u skladu sa stavk om 4.1. ovog 
Dodatka, Wh
dj prijeđena udaljenost u razmatranom razdoblju j, km
j indeks ni broj razmatranog razdoblja, pri čemu je razdoblje bilo koja faza primjenjivog ciklusa, 
kombinacija faza ciklusa i cijeli primjenjivi ciklus
0,0036 faktor konver zije iz Wh u MJ
ηalternator učink ovitost alternatora u skladu sa stavkom 4.4. ovog Dodatka
Willans factor Willansov faktor za specifični proces izgar anja definiran u tablici A6.App2/3, gCO 2/MJ
4.5.1. Vrijednosti CO2 za svaku fazu i za ukupni ciklus korigiraj u se na sljedeći način:
Za razinu 1A:
MCO2,p,3 = MCO2,p,2b – ΔM CO2,j
MCO2,c,3 = MCO2,c,2b – ΔM CO2,j
Za razinu 1B
MCO2,p,3 = (M CO2,p,1 – ΔM CO2,j )
MCO2,c,3 = (M CO2,c,2 – ΔM CO2,j )
pri čemu je
ΔM CO2,j rezultat iz stavka 4.5. ovog Dodatka za razdoblje j, g/km
4.6. Za korekcij u emisi je CO 2, g/km, primjenjuju se Willansovi faktori iz tablice A6.App3/2.
Tablica A6.App2/3
Willanso vi fakt ori (prema potrebi) 
Slobodni usis Prednabija nje
S vanjskim izvor om 
paljenjabenzin (E0) l/MJ 0,0733 0,0778
g CO2/MJ 175 186
benzin (E10) l/MJ 0,0756 0,0803
g CO2/MJ 174 184HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/381  
Slobodni usis Prednabija nje
CNG (G20) m3/MJ 0,0719 0,0764
g CO2/MJ 129 137
UNP l/MJ 0,0950 0,101
g CO2/MJ 155 164
E85 l/MJ 0,102 0,108
g CO2/MJ 169 179
Kompr esijsk o paljenje Dizel (B0) l/MJ 0,0611 0,0611
g CO2/MJ 161 161
Dizel (B7) l/MJ 0,0611 0,0611
g CO2/MJ 161 161HR Službeni list Europske unij e L 423/382 26.11.2021.  
Dodatak 3. 
Izračun omjera plina i energije za plino vita goriva (UNP i PP/biomet an) 
1. MJERENJE MASE PLINO VITOG GORIV A POTR OŠENOG U CIKLUSU ISPITIV ANJA TIPA 1.
Mjerenje mase plino vitog goriva potrošenog u tom ciklusu obavlja se sustav om za vagan je goriva koji može izmjer iti 
masu u spremniku tijek om ispitivanja u skladu sa sljedećim zahtjevima:
(a) točnost unutar ±2 % razlike između očitanja na početku i na kraju ispitivanja;
(b) poduzimanje mjera za izbjeg avanje mjer nih pogrešaka.
Te mjere moraju obuhvatiti barem pomnu ugradnju uređaja u skladu s prepor ukama proizv ođača instr umenta i 
dobrom inženjersk om prak som;
(c) druge su mjer ne metode dopušte ne ako im se može dokazati ekvivalentna točnost.
2. IZRAČUN OMJERA PLINA I ENER GIJE
Potrošnja goriva izračunava se iz emisija ugljikovodika, ugljikova monoksida i ugljikova dioks ida utvrđenih iz mjer nih 
rezultata uz pretpostav ku da je tijekom ispitivanja izgar alo samo plinovit o gorivo.
Omjer plina i energije potrošene u ciklusu određuje se sljedećom jednadžbom:
Ggas¼Mgas×cf×104
FCnorm ×dist×ρ� �
pri čemu je
Ggas omjer plina i energije, %
Mgas masa plino vitog goriva potrošenog u ciklusu, kg
FC norm potrošnja goriva (l/100 km za UNP , m3/100 km za PP/biometan) izračunana u skladu sa stav cima 
6.6. i 6.7. Priloga B7.
dist udaljenost zabilježena tijekom ciklusa, km
ρ gust oća plina:
ρ = 0,654 kg/m3 za PP/biometan
ρ = 0,538 kg/l za UNP
cf korekcijski faktor uz pretpostav ku sljedećih vrijednosti:
cf = 1 ako je referentno gorivo UNP ili G20
cf = 0,78 ako je referentno gorivo G25HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/383  
PRILOG B6.a 
Ispitivanje radi utvrđivanja korekcijsk og faktora za temperatur u okoline za određivanje emisija CO 2 
u reprezentativnim lokalnim temperatur nim uvjetima 
Ova j Prilog primjenjuje se samo na razinu 1A.
1. UVOD
U ovom Prilogu opisuje se postupak dodatnog ispitivanja radi utvrđivanja korekcij skog faktora za temperatur u 
okoline (ATCT) za određivanje emisija CO 2 u reprezentativnim lokalnim temperatur nim uvjetima.
1.1. Vrijednosti emisija CO2 vozila s motori ma s unutar njim izgar anjem, NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije korigiraju se u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga. Vrijednost emisije CO 2 iz ispitivanja 
na bate rijski pogon nije potrebno korigirati. Nije potrebna korekcij a za autonomi ju na elektr ični pogon.
2. POR ODIC A PO ISPITIV ANJU RADI UTVRĐIV ANJA KOREK CIJSK OG FAKTORA ZA TEMPERA TUR U OKOLINE (ATCT)
2.1. Samo vozila koja su identična s obzirom na sljedeće karakteristi ke smiju biti dio iste porodice po ATCT -u:
(a) arhitek tura pogonsk og sklopa (tj. s unutar njim izgaranjem, hibr id, gorivna ćelija ili elektr ični);
(b) proces izgar anja (tj. dva ili četir i takta);
(c) broj i raspored cilindara;
(d) način izgar anja u motoru (npr . neizra vno ili izravno ubrizga vanje);
(e) vrsta hlađenja (npr. zračno, vodeno, uljno);
(f) način usisa zraka (slobodni usis, prednabijanje);
(g) gorivo za koje je motor konstr uiran (benzin, dizel, PP, UNP itd.);
(h) vrsta katalizator a (katalizator trostr ukog djelov anja, odvaj ač NOx za siromašnu smjesu, SCR, katalizator NOx 
za siromašnu smjesu ili drugi);
(i) prisutnost filtra čestica; i
(j) povrat ispušnih plino va (posto ji li EGR, ako postoj i, ima li hlađenje).
Vozila uz to moraju biti slična prema sljedećim karakteri stikama:
(k) ne smiju se razlik ovati s obzirom na obujam cilindra mot ora za više od 30 % u usporedbi s vozilo m s 
najmanj im obujmom; i
(l) izolaci ja motor nog prost ora mora biti slična s obzirom na mat erijal, količinu i lokaci ju izolaci je. Proizv ođači 
su dužni homologaci jskom tijelu dostaviti dokaze (npr . tehničke crteže u formatu CAD) da su za sva vozila u 
porodici obujam i masa izolacijsk og mater ijala koji će se ugrađivati veći od 90 % tih vrijednosti referentnog 
vozila mjerenog u ATCT -u.
Razlik e u izolaci jskom mat erijalu i lokaciji također se mogu prihvatiti kao dio iste porodice po ATCT -u ako se 
može dokazati da je ispitno vozilo najn epov oljniji slučaj u pogledu izolaci je motorn og prost ora.
Ako proizvođač može dokazati homologaci jskom tijelu da je riječ o najnepov oljni jem slučaju (npr . ispitno vozilo 
nema izolaci je) ili da je porodica po ATCT -u sastavljena od samo jedne interpolacijsk e porodice, zahtjev za 
dokumentiranjem izolaci jskih mater ijala nije obvezan.
2.1.1. Ako su ugrađeni aktivni spremnici topl ine, smatra se da samo vozila koja ispunjava ju sljedeće zahtjeve pripadaju 
istoj porodici po ATCT -u:
(a) topl inski kapacitet, definiran entalpijom pohranjenom u sustavu, je unutar raspona od 0 do 10 % iznad 
entalpije ispitnog vozila; i
(b) proizvođ ač originalne opreme može tehničk oj službi pružiti dokaze o tome da je vrijeme otpuštanja topl ine 
prilikom pokretanja motor a u porodici vozila unutar raspona od 0 do 10 % ispod vremena potrebnog za 
otpuštanje topl ine ispitnog vozila.HR Službeni list Europske unij e L 423/384 26.11.2021.  
2.1.2. Smatra se da samo vozila koja ispunjava ju kriterije utvrđene u stavku 3.9.4. Priloga B6.a pripadaju istoj porodici 
po ATCT -u.
3. POSTUP AK ATCT -a
Prov odi se ispitivanje tipa 1. iz Priloga B6. s iznimk om zahtjeva iz stavaka od 3.1. do 3.9. Priloga B6.a. To 
zahtij eva i novi izračun te primjenu točaka mijenjanja stupnjeva prijeno sa u skladu s Prilogom B2. uzima jući u 
obzir različit cesto vni otpor , kako je određeno u stavku 3.4. Priloga B6.a.
3.1. Uvjeti okoline za ATCT
3.1.1. Temperatura (Treg) kondicioniranja i ispitivanja vozila za ATCT mora biti 14 °C.
3.1.2. Minimalno vrijem e kondicioniranja (tsoak_A TCT) za ATCT je 9 sati.
3.2. Ispitna ćelija i prost or za kondicioniranje
3.2.1. Ispitna ćelija
3.2.1.1. Zadana vrijednost temperature ispitne ćelije je Treg. Stvar na vrijednost temperature mora biti unutar ±3 °C na 
početku ispitivanja i unutar ±5 °C za vrijeme ispitivanja.
3.2.1.2. Za specifi čnu vlažnost (H) zraka u ispitnoj ćeliji ili ulaznog zraka motora mora vrijediti :
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H2O/kg suhog zraka)
3.2.1.3. Temperatura zraka i vlažnost mjere se na izlazu ventilatora s učestalošću od 0,1 Hz.
3.2.2. Prost or za kondicioniranje
3.2.2.1. Zadana vrijednost temperature prost ora za kondicioniranje je Treg, a vrijednost stvar ne temperature smije 
odstupati ±3 °C za 5-minutni pomični aritmetički prosjek, pri čemu ne smije susta vno odstupati od zadane 
vrijednosti. Temperatura se mjer i kontinuirano s minimalnom učestalošću od 0,033 Hz.
3.2.2.2. Lokacij a senzora temperature u prost oru za kondicioniranje mora biti reprezentativna za mjerenje temperature 
okoline vozila i mora je provjer iti tehnička služba.
Senzor mora biti barem 10 cm udaljen od zidova prostor a za kondicioniranje i mora biti zaštićen od izravnog 
strujanja zraka.
Uvjeti strujanja zraka u sobi za kondicioniranje u blizini vozila moraju predstavljati prirodni konvekci jski protok 
reprezentativan za dimenziju sobe (konvekcija se ne smije prisilno izazvati).
3.3. Ispitno vozilo
3.3.1. Vozilo koje se ispituje mora biti reprezentativno za porodicu vozila za koju su utvrđeni ATCT podaci (kak o je 
opisano u stavku 2.1. Priloga B6.a).
3.3.2. Iz porodice po ATCT -u odabire se interpolacijska porodica s najmanj im obujmom motor a (vidjeti stavak 2. 
Priloga B6.a), a ispitno vozilo mora biti u konfiguraciji „vozi la H” te porodice.
3.3.3. Ako je primjenjivo , iz porodice po ATCT -u odabire se vozilo s najnižom entalpijom aktivnog spremnika topline i s 
najspor ijim topl inskim odzivom aktivnog spremnika topl ine.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/385  
3.3.4. Ispitno vozilo mora ispunjav ati zahtjeve iz stavka 2.3. Priloga B6. stavka 2.1. Priloga B6.a.
3.4. Postavk e
3.4.1. Cesto vni otpor i dinamometar namještaj u se u skladu s Prilogom B4., uključujući zahtjev da sobna temperatura 
bude 23 °C.
Kako bi se uzela u obzir razlika između gustoće zraka na 14 °C i gust oće zraka na 20 °C, dinamometar s valjcima 
namješta se kako je opisano u stav cima 7. i 8. Priloga B4., uz iznimku da se kao ciljani koeficijent Ct upotrebljava 
f2_TReg iz sljedeće jednadžbe:
f2_TReg = f2 * (Tref + 273)/(T reg + 273)
pri čemu je
f2 koeficijent cesto vnog otpora drugog reda, u referentnim uvjetima, N/(km/h)2
Tref referen tna temperatura cesto vnog otpora kako je navedena u stavku 3.2.10. ovog Pravi lnika, °C
Treg lokalna temperatura, kako je definirana u stavku 3.1.1. ovog Priloga B6.a, °C
Ako je valjana posta vka dinamometra s valjcima za ispitivanje na 23 °C raspoloživa, koeficijent drugog reda 
dinamometra s valjcima, Cd, prilagođava se prema sljedećoj jednadžbi:
Cd_T reg = Cd + (f2_TReg – f2)
3.4.2. ATCT i njegov vozni otpor izvode se na 2WD dinamometr u ako je odgovara juće ispitivanje tipa 1. proved eno na 
2WD dinamometr u, te na 4WD dinamometr u ako je odgovara juće ispitivanje tipa 1. provedeno na 4WD 
dinamometr u.
3.5. Pretk ondicioniranje
Na zahtjev proizv ođača pretk ondicioniranje se može provesti na Treg.
Temperatura motora mora biti unutar ±2 °C od zadanih 23 °C ili Treg, ovisno koja je temperatura odabrana za 
pretk ondicioniranje.
3.5.1. Potpuno MUI vozila pretk ondicioniraj u se kako je opisano u stavku 2.6. Priloga B6.
3.5.2. NOVC-HEV -ovi pretk ondicioniraj u se kako je opisano u stavku 3.3.1.1. Priloga B8.
3.5.3. OVC-HEV -ovi pretk ondicioniraj u se kako je opisano u stavku 2.1.1. ili 2.1.2. Dodatka 4. Prilogu B8.
3.6. Postupak kondicioniranja
3.6.1. Vozila se nakon pretk ondicioniranja i prije ispitivanja čuvaju u prost oru za kondicioniranje s uvjetima okoline 
opisanima u stavku 3.2.2. Priloga B6.a.
3.6.2. Od završetka pretk ondicioniranja do kondicioniranja na Treg vozilo ne smije biti izloženo temperatur i različit oj od 
Treg dulje od 10 minuta.
3.6.3. Vozilo se potom čuva u prostoru za kondicioniranje tako da vrijeme od kraja ispitnog pretk ondicioniranja do 
početka ATCT -a bude jednak o tsoak_A TCT uz dopušte no odstupanje od dodatnih 15 minuta. Na proizvođ ačev 
zahtjev i uz odobrenje homolog acijsk og tijela tsoak_A TCT može se produljiti za najviše 120 minuta. U tom se 
slučaj u to produljenje upotrebljava za hlađenje kako je opisano u stavku 3.9. Priloga B6.a.HR Službeni list Europske unij e L 423/386 26.11.2021.  
3.6.4. Kondicioniranje se obavlja bez upotrebe ventilatora za hlađenje i sa svim dijelovima vozila postavl jenima kao u 
slučaj u običnog parkiranja. Bilježi se vrijeme između kraja pretk ondicioniranja i početka ATCT -a.
3.6.5. Vozilo se prebacuje iz prostor a za kondicioniranje u ispitnu ćeliju na najbrži mogući način. Vozilo ne smije biti 
izloženo temperatur i različitoj od Treg dulje od 10 minuta.
3.7. Ispitivanje radi utvrđivanja ATCT -a
3.7.1. Ispitni ciklus je primjenjivi WLTC određen u Prilogu B1. za taj razred vozila.
3.7.2. Za potpuno MUI vozila primjenjuju se postupci za izvođenje ispitivanja emisija iz Priloga B6, za NOVC-HEV -ove 
iz Priloga B8. i za OVC-HEV -ove ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije, uz iznimku da uvjeti 
okoline za ispitnu ćeliju moraju biti oni iz stavka 3.2.1. Priloga B6.a.
3.7.3. Ispušne emisije definirane u koraku 2 u tablici A7/1 za potpuno MUI vozila i u koraku 2 tablice A8/5 za HEV -ove 
ne smiju tijek om ATCT -a prijeći granične vrijednosti primjenjive na ispitno vozilo iz stavka 6.3.10. ovog 
Pravi lnika.
3.8. Izračun i dokumentacij a
3.8.1. Fakt or korekcije porodice, FCF, izračuna va se na sljedeći način:
FCF = MCO2 ,Treg / MCO2,23°
pri čemu je
MCO2,23° masena emisi ja CO2 prosjeka svih primjenjivih ispitivanja tipa 1. na 23 °C vozila H nakon 
koraka 3 iz tablice A7/1 u Prilogu B7. za potpuno MUI vozila i nakon koraka 3 iz tablice A8/5 
u Prilogu B8. za OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove, ali bez ikakvih daljnjih korekcij a, g/km
MCO2,T reg masena emisi ja CO 2 u cijelom WLTC-u ispitivanja na lokalnoj temperatur i nakon koraka 3 iz 
tablice A7/1 u Prilogu B7. za potpuno MUI vozila i nakon koraka 3 iz tablice A8/5 u 
Prilogu B8. za OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove, ali bez ikakvih daljnjih korekcija, g/km. Za 
OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove upotrebljava se KCO2 kako je definiran u Dodatku 2 Prilogu B8.
MCO2,23° i MCO2,T reg moraju se mjer iti na istom ispitnom vozilu.
FCF se unosi u sva relevantna ispitna izvješća.
FCF se zaokr užuje na četir i decimalna mjesta.
3.8.2. Vrijednosti CO 2 za svak o potpuno MUI vozilo u istoj porodici po ATCT -u (kak o je definirana u stavku 2.3. 
Priloga B6.a) izračunava ju se sljedećim jednadžbama:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF
pri čemu su
MCO2,c,4 i MCO2,p,4 masene emisi je CO 2 tijekom cijelog WLTC-a, c, i faza ciklusa, p, dobivene u 
prethodnom koraku izračuna, g/km
MCO2,c,5 i MCO2,p,5 masene emisije CO 2 tijekom cijelog WLTC ciklusa, c, i faza ciklusa, p, uključujući 
korekciju za ATCT , i one se koriste za sve daljnje korekcije ili daljnje izračune, g/kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/387  
3.8.3. Vrijednosti CO2 za svaki OVC-HEV i NOVC-HEV u istoj porodici po ATCT -u (kak o je definirana u stavku 2.3. 
Priloga B6.a) izračunava ju se sljedećom jednadžbom:
MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS ,c,4 × FCF
MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF
pri čemu su
MCO2,CS,c,4 i MCO2,CS,p,4 masene emisi je CO 2 tijekom cijelog WLTC-a, c, i faza ciklusa, p, dobivene u 
prethodnom koraku izračuna, g/km
MCO2,CS,c,5 i MCO2,CS,p,5 masene emisije CO 2 tijekom cijelog WLTC ciklusa, c, i faza ciklusa, p, uključujući 
korekciju za ATCT , i one se koriste za sve daljnje korekcije ili daljnje izračune, g/km
3.8.4. Ako je FCF manji od 1, smatra se da je jednak 1 ako se primjenjuje najnepo voljniji slučaj u skladu sa stavk om 4.1. 
Priloga B6.a.
3.9. Odredbe o hlađenju
3.9.1. Za ispitno vozilo koje služi kao referentno vozilo za porodicu po ATCT -u i za sva vozila H interpolacijskih 
porodica unutar porodice po ATCT -u konačna temperatura rashladnog sredstva motora mjer i se nakon što vozilo 
prođe vožnju u odgovara jućem ispitivanju tipa 1. na 23 °C i kondicioniranje na 23 °C tijek om tsoak_A TCT uz 
dopušt eno odstupanje od dodatnih 15 minuta. Trajanje se mjer i od završetka odgovar ajućeg ispitivanja tipa 1.
3.9.1.1. Ako je tsoak_A TCT produljeno u odgovara jućem ATCT -u, uzima se jednak o vrijeme kondicioniranja uz dopušt eno 
odstupanje od dodatnih 15 minuta.
3.9.2. Postupak hlađenja prov odi se odmah po završetku ispitivanja tipa 1., s maksimalnom odgodom od 20 minuta. 
Mjereno vrijeme kondicioniranja je vrijeme između mjerenja konačne temperature i završetka ispitivanja tipa 1. 
na 23 °C te se mora navesti u svim relevantnim ispitnim obrascima.
3.9.3. Prosječna temperatura prostor a za kondicioniranje tijekom posljednja 3 sata oduzima se od izmjerene 
temperature rashladnog sredstva motora na kraju vremena kondicioniranja iz stavka 3.9.1. To je ΔT_A TCT, 
zaokr užen na najbliži cijeli broj.
3.9.4. Ako je ΔT_A TCT jednak ili viši od –2 °C u odnosu na ΔT_A TCT ispitnog vozila, ta se interpolacijska porodica smatra 
članom iste porodice po ATCT -u.
3.9.5. Za sva vozila u porodici po ATCT -u temperatura rashladnog sredstva mjer i se na istom mjestu u rashladnom 
susta vu. To mjesto mora biti što je moguće bliže motoru, tako da je temperatura rashladnog sredstva što 
reprezentativni ja za temperatur u motora.
3.9.6. Mjerenje temperature prostor a za kondicioniranje provodi se u skladu sa stavk om 3.2.2.2. Priloga B6.a.
4. DRUGE MOGUĆNOSTI U MJERNOM POSTUPKU
4.1. Pristup najnepov oljni jeg scenar ija s obzirom na hlađenje ili izolaci ju vozila
Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje homologa cijsk og tijela umjesto odredbi iz stavka 3.6. Priloga B6. mogu se 
primij eniti odredbe o hlađenju iz postupka ispitivanja tipa 1. U tu svrhu:
(a) odredbe iz stavka 2.7.2. Priloga B6. primjenjuju se uz dodatni zahtjev da minimalno trajanje kondicioniranja 
iznosi 9 sati;HR Službeni list Europske unij e L 423/388 26.11.2021.  
(b) temperatura motora mora biti unutar ±2 °C zadane vrijednosti Treg prije početka ATCT -a. Ta se temperatura 
mora unij eti u sva relevantna ispitna izvješća. U tom se slučaju za sva vozila u porodici mogu presk očiti 
odredbe o hlađenju iz stavka 3.9. Priloga B6.a i kriterij izolaci je motorn og prost ora.
Ta alternati va nije dopuštena ako vozilo ima aktivni spremnik topl ine.
Primjena tog pristupa mora se navesti u svim relevantnim ispitnim izvješćima.
Zahtjev za dokumentiranjem izolaci jskih mater ijala nije obvezan.
4.2. Porodica po ATCT -u sastavljena od samo jedne interpolacijsk e porodice
Ako porodicu po ATCT -u čini samo jedna interpolacijska porodica, odredbe o hlađenju iz stavka 3.9. Priloga B6.a 
mogu se presk očiti. To se mora navesti u svim relevantnim ispitnim izvješćima.
4.3. Alternativno mjerenje temperature motor a
Ako mjerenje temperature rashladnog sredstva nije izvedivo , na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje 
homolog acijsk og tijela umjesto temperature rashladnog sredstva za potrebe odredbi o hlađenju iz stavka 3.9. 
Priloga B6.a može se upotr ijebiti temperatura motor nog ulja. U tom se slučaju temperatura motor nog ulja 
upotrebljava za sva vozila u porodici.
Primjena tog pristupa mora se navesti u svim relevantnim ispitnim izvješćima.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/389  
PRILOG B6.b 
Korekcija rezulta ta CO 2 s obzirom na ciljanu brzinu i udaljenost 
Ova j Prilog primjenjuje se samo na razinu 1A.
1. OPĆENITO
U Prilogu B6.b definiran e su posebne odredbe o korekcij i ispitnih rezultata CO 2 za dopušte na odstupanja od ciljane 
brzine i udaljenosti.
Prilog B6.b primjenjuje se samo na potpuno MUI vozila.
2. MJERENJE BRZINE VOZIL A
2.1. Stvar na / mjerena brzina vozila (vmi, km/h) na temelju brzine valjaka dinamometra uzorkuje se s mjer nom 
učestalošću od 10 Hz zajedno sa stvar nim vremenom koje odgo vara stvar noj brzini.
2.2. Ciljana brzina (vi, km/h) između vremenskih točaka u tablicama od A1/1 do A1/12 u Prilogu B1. određuje se 
metod om linear ne interpolaci je s učestalošću od 10 Hz.
3. KOREK CIJSKI POSTUP AK
3.1. Izračun stvar ne / izmjerene i ciljane snag e na kotačima
Snaga i sile na kotačima iz ciljane i stvar ne / izmjerene brzine izračunava ju se sljedećim jednadžbama:
Fi = f0 + f1 x ðViþV i – 1Þ
2+ f2 x ðViþV i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ai
Pi = Fi x ðViþV i – 1Þ
3,6x2x 0,001
Fmi = f0 + f1 x ðVm iþVm i – 1Þ
2+ f2 x ðVm iþVm i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ami
Pmi = Fmi x ðVm iþVm i – 1Þ
3,6x2x 0,001
ai =ðVi – V i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ami =ðVm i – Vm i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
pri čemu su
Fi ciljana pogonska sila u razdoblju od (i–1) do (i), N
Fmi stvar na / izmjerena pogonska sila u razdoblju od (i–1) do (i), N
Pi ciljana snaga u razdoblju od (i–1) do (i), kW
Pmi stvar na / izmjerena snaga u razdoblju od (i–1) do (i), kW
f0, f1, f2 koeficijenti cesto vnog otpora iz Priloga B4., N, N/(km/h), N/(km/h)2
Vi ciljana brzina u trenutku (i), km/h
Vm i stvar na / izmjerena brzina u trenutku (i), km/h
TM ispitna masa vozila, kg
mr ekvivalentna efektivna masa rotirajućih dijelo va u skladu sa stavk om 2.5.1. Priloga B4., kgHR Službeni list Europske unij e L 423/390 26.11.2021.  
ai ciljano ubrzanje u razdoblju od (i–1) do (i), m/s2
ami stvar no / izmjereno ubrzanje u razdoblju od (i–1) do (i), m/s2
ti vrijeme, s
3.2. U idućem se koraku izračuna va početni POVERR UN,1 sljedećom jednadžbom:
POVERR UN,1 = – 0,02 x PRATED
pri čemu je
POVERR UN,1 početna snag a u slobodnom povratnom hodu, kW
PRATED nazivna snaga motora, kW
3.3. Sve izračunane vrijednosti Pi i Pmi ispod POVERR UN,1 postavlja ju se na POVERR UN,1 kako bi se isključile negat ivne 
vrijednosti koje nisu važne za emisije CO 2.
3.4. Vrijednost Pm,j izračuna va se za svaku pojedinačnu fazu WLTC-a sljedećom jednadžbom:
Pm,j =∑tend
t0Pmi/n
pri čemu je
Pm,j prosječna stvar na / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j, kW
Pmi stvar na / izmjerena snaga u razdoblju od (i–1) do (i), kW
t0 vrijeme na početku razmatrane faze j, s
tend vrijeme na kraju razmatrane faze j, s
n broj vremenskih koraka u razmatranoj fazi
j indeks ni broj razmatrane faze
3.5. Prosječne masene emisije CO 2 (g/km) korigirane za RCB za svaku fazu primjenjivo g WLTC-a izraža vaju se u g/s 
sljedećom jednadžbom:
MCO2,j = MCO2,RCB,j x dm,j
tj
pri čemu je
MCO2,j prosječna masena emisi ja CO 2 u fazi j, g/s
MCO2,RCB,j masena emisija CO2 iz koraka 1 iz tablice A7/1 u Prilogu B7. (g/km) za razmatranu fazu j WLTC-a 
korigirana u skladu s Dodatk om 2. Prilogu B6. i uz zahtjev da se primijeni korekcij a za RCB bez 
uzimanja u obzir korekcij skog kriterija c
dm,j stvar no prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi j, km
tj trajanje razmatrane faze j, s
3.6. U idućem se koraku te masene emisi je CO 2 (g/s) za svaku fazu WLTC-a koreliraju s prosječnim vrijednostima Pm,j1 
izračunanima u skladu sa stavkom 3.4. Priloga B6.b.
Najpr ikladnij i podaci izračuna vaju se regresijsk om metod om najmanjih kvadrata. Primjer tog regresi jskog prav ca 
(Veline) prikazan je na slici A6b/1.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/391  
Slika A6b/1
Primjer regresijsk og prav ca Veline
3.7. Jednadžba 1 pravca Veline specifi čna za vozilo izračunana u stavku 3.6. Priloga B6.b definira korelaciju između 
emisija CO2 u g/s za razmatranu fazu j i prosječne izmjerene snage na kotaču za istu fazu j, a glasi:
MCO2,j = (kv,1 x Pm,j1) + Dv,1
pri čemu je
MCO2,j prosječna masena emisi ja CO 2 u fazi j, g/s
Pm,j1 prosječna stvar na / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j izračunana pomoću POVERR UN,1, kW
kv,1 nagib jednadžbe 1 prav ca Veline, g CO2/kWs
Dv,1 konstanta jednadžbe 1 prav ca Veline, g CO 2/kWs
3.8. U idućem se koraku izračuna va drugi POVERR UN,2 sljedećom jednadžbom:
POVERR UN,2 = – Dv,1/ kv,1
pri čemu je
POVERR UN,2 snaga u drugom slobodnom povratnom hodu, kW
kv,1 nagib jednadžbe 1 prav ca Veline, g CO2/kWs
Dv,1 konstanta jednadžbe 1 prav ca Veline, g CO 2/kWs
3.9. Sve izračunane vrijednosti Pi i Pmi iz stavka 3.1. Priloga B6.b koje su ispod POVERR UN,2 postavl jaju se na POVERR UN,2 kako 
bi se isključile negativ ne vrijednosti koje nisu važne za emisije CO2.
3.10. Vrijednosti Pm,j2 ponovno se izračuna vaju za svaku pojedinu fazu WLTC-a pomoću jednadžbi iz stavka 3.4. 
Priloga B6.b.HR Službeni list Europske unij e L 423/392 26.11.2021.  
3.11. Jednadžba 2 prav ca Veline specifi čna za nova vozila izračunava se regresijsk om metodom najmanjih kvadrata 
opisanom u stavku 3.6. Priloga B6.b. Jednadžba 2 prav ca Veline glasi:
MCO2,j = (kv,2 x Pm,j2) + Dv,2
pri čemu je
MCO2,j prosječna masena emisi ja CO 2 u fazi j, g/s
Pm,j2 prosječna stvar na / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j izračunana pomoću POVERR UN,2, kW
kv,2 nagib jednadžbe 2 prav ca Veline, g CO2/kWs
Dv,2 konstanta jednadžbe 2 prav ca Veline, g CO 2/kWs
3.12. U idućem se koraku izračunava ju vrijednosti Pi,j koje proizlaze iz prof ila ciljane brzine za svaku pojedinu fazu 
WLTC-a sljedećom jednadžbom:
Pi,j2 =∑tend
t0Pi,2/n
pri čemu je
Pi,j2 prosječna stvar na / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j izračunana pomoću POVERR UN,2, kW
Pi,2 ciljana snaga u razdoblju od (i–1) do (i) izračunana pomoću POVERR UN,2, kW
t0 vrijeme na početku razmatrane faze j, s
tend vrijeme na kraju razmatrane faze j, s
n broj vremenskih koraka u razmatranoj fazi
j indeks ni broj razmatrane faze WLTC-a
3.13. Zatim se sljedećom jednadžbom izračunava razlika u masenim emisijama CO 2 razdoblja j izražena u g/s:
ΔCO2,j = kv,2 x (Pi,j2 – Pm,j2)
pri čemu je
ΔCO 2,j razlika masenih emisi ja CO 2 za razdoblje j, g/s
kv,2 nagib jednadžbe 2 prav ca Veline, g CO2/kWs
Pi,j2 prosječna ciljana snaga u razmatranom razdoblju j izračunana pomoću POVERR UN,2, kW
Pm,j2 prosječna stvar na / izmjerena snaga u razmatranom razdoblju j izračunana pomoću POVERR UN,2, kW
j razmatrano razdoblje j, može biti faza ciklusa ili cijeli ciklus
3.14. Konačne masene emisi je CO 2 korigirane za brzinu i udaljenost u razdoblju j izračunava ju se prema sljedećoj 
jednadžbi:
MCO2,j,2b = (ΔCO 2,jþM CO2,j,k x dm,j
tjÞxt j/di,j
pri čemu su
MCO2,j,2b masene emisije CO 2 korigirane za brzinu i udaljenost u razdoblju j, g/km
MCO2,j,k masene emisije CO 2 u razdoblju j koraka k iz tablice A7/1 u Prilogu B7., g/km
ΔCO 2,j razlika masenih emisi ja CO 2 za razdoblje j, g/s
tj trajanje razmatranog razdoblja j, s
dm,j stvar no prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi j, kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/393  
di,j ciljana udaljenost u razmatranom razdoblju j, km
j razmatrano razdoblje j, može biti faza ciklusa „p” ili cijeli ciklus „c”.
k 1, ako je razmatrano razdoblje j faza ciklusa, ili 2 ako je razmatrano razdoblje j cijeli ciklusHR Službeni list Europske unij e L 423/394 26.11.2021.  
PRILOG B7. 
Izračuni 
1. OPĆI ZAHT JEVI
1.1. Osim ako u Prilogu B8. nije izričito navedeno drugači je, svi zahtjevi i postupci iz ovog Priloga primjenjuju 
se na NOVC-HEV -ove, OVC-HEV -ove, NOVC-FC HV-ove i PEV -ove.
1.2. Koraci izračuna iz stavka 1.4. ovog Priloga upotrebljava ju se samo za potpuno MUI vozila.
1.3. Zaokr uživanje ispitnih rezultata
1.3.1. Rezultati međuk oraka u izračunima zaokr užuju se samo ako je zaokr uživanje u međuk oracima propisano.
1.3.2. Konačni rezultati kriterijskih emisija zaokr užuju se u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika jednom na 
broj decimalnih mjesta utvrđen za primjenjivu emisi jsku normu uvećan za jedan.
1.3.3. Korekcijs ki faktor za NO x KH navodi se zaokr užen na dva decimalna mjesta u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Pravilnika.
1.3.4. Faktor razr jeđivanja DF navodi se zaokr užen na dva decimalna mjesta u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog 
Pravilnika.
1.3.5. Ako nešto nije propisano u normama, primjenjuje se dobra inženjerska procjena.
1.4. Koraci postupka za izračuna vanje konačnih ispitnih rezultata za vozila s motori ma s unutar njim 
izga ranjem
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A7/1. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” 
mora ju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržava ju dodatne 
izračune.
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
c cijeli primjenjivi ciklus
p svaka faza primjenjivog ciklusa
i svaka primjenjiva komponenta kriterijskih emisija, ne računajući CO 2
CO 2 emisije CO 2HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/395  
Tablica A7/1
Postupak za izračunavanje konačnih ispitnih rezultat a (FE se izračuna va samo za razinu 1B) 
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 Prilog B6. neobrađeni 
rezultati ispitivanjamasene emisije
stav ci od 3. do 3.2.2. ovog PrilogaMi,p,1, g/km
MCO2,p,1 , g/km
2 izlazni podaci 
koraka 1Mi,p,1, g/km
MCO2,p,1 , g/kmIzračunavanje kombiniranih 
vrijednosti ciklusa:
Mi,c,2¼∑pMi,p,1×dp
∑pdp
MCO2,c,2 ¼∑pMCO2,p,1 ×dp
∑pdp pri čemu su
Mi/CO2,c,2 rezultati emisija u cijelom 
ciklusu
dp prijeđene udaljenosti u fazama 
ciklusa, pMi,c,2, g/km
MCO2,c,2 , g/km
2b
Ovaj korak 
primjenjuje 
se samo za 
razinu 1A.izlazni podaci 
koraka 1
izlazni podaci 
koraka 2MCO2,p,1 , g/km
MCO2,c,2 , g/kmKorekcij a rezultata CO 2 s obzirom na 
ciljanu brzinu i udaljenost
Prilog B6.b
Napomena: Budući da se korigira i 
udaljenost, od ovog se izračuna svak o 
navođenje prijeđene udaljenosti tumači 
kao navođenje ciljane udaljenosti.MCO2,p,2b , g/km
MCO2,c,2b , g/km
3 Za razinu 1A
izlazni podaci 
koraka 2bMCO2,p,2b , g/km
MCO2,c,2b , g/kmKorekcij a za RCB
Dodatak 2. Prilogu B6.MCO2,p,3 , g/km
MCO2,c,3 , g/km
Za razinu 1B
izlazni podaci 
koraka 1
izlazni podaci 
koraka 2MCO2,p,1 , g/km
MCO2,c,2 , g/kmKorekcij a za RCB
Dodatak 2. Prilogu B6.MCO2,p,3 , g/km
MCO2,c,3 , g/km
4a izlazni podaci 
koraka 2
izlazni podaci 
koraka 3Mi,c,2, g/km
MCO2,c,3 , g/kmPostupak ispitivanja emisija za sva 
vozila opremljena sustav om s 
periodičnom rege neracijom, Ki
Dodatak 1 Prilogu B6.
Mi,c,4a = Ki × Mi,c,2
ili
Mi,c,4a = Ki + Mi,c,2
i
MCO2,c,4a = KCO2 × MCO2,c,3
ili
MCO2,c,4a = KCO2 + MCO2,c,3
Aditivni pomak ili multiplikativni 
faktor koji treba koristiti u skladu s 
određivanjem KiMi,c,4a, g/km
MCO2,c,4a , g/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/396 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Ako Ki nije primjenjiv :
Mi,c,4a = Mi,c,2
MCO2,c,4a = MCO2,c,3
4b izlazni podaci 
koraka 3
izlazni podaci 
koraka 4aMCO2,p,3 , g/km
MCO2,c,3 , g/km
MCO2,c,4a , g/kmAko je Ki primjenjiv , fazne vrijednosti 
CO 2 usklađuju se s kombiniranom 
vrijednosti ciklusa:
MCO2,p,4 ¼MCO2,p,3 ×AF Ki
za svaku fazu p ciklusa,
pri čemu je
AF Ki¼MCO2,c,4a
MCO2,c,3
Ako Ki nije primjenjiv :
MCO2,p,4 = MCO2,p,3MCO2,p,4 , g/km
4c izlazni podaci 
koraka 4aMi,c,4a, g/km
MCO2,c,4a , g/kmAko se te vrijednosti upotrebljava ju za 
provje ru sukladnosti proizv odnje, 
vrijednosti kriterijskih emisija i 
masenih emisi ja CO 2 množe se s 
faktorom uhoda vanja utvrđenim u 
skladu sa stavk om 8.2.4. ovog 
Praviln ika:
Mi,c,4c = RIC(j) × Mi,c,4a
MCO2,c,4c = RICO2(j) x MCO2,c,4a
Ako se te vrijednosti ne upotrebljava ju 
za provjer u sukladnosti proizvodnje:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,c,4c
MCO2,c,4c
Izračunavanje učink ovitosti potrošnje 
goriva (FE c,4c_tem p) u skladu sa 
stavk om 6. Priloga B6.
Ako se ta vrijednost upotrebljava za 
provje ru sukladnosti proizv odnje, 
vrijednost učink ovitosti potrošnje 
goriva množi se s faktorom uhodavan ja 
utvrđenim u skladu sa stavkom 8.2.4. 
ovog Praviln ika:
FEc,4c = RIFE(j) x FEc,4c_tem p
Ako se te vrijednosti ne upotrebljava ju 
za provjer u sukladnosti proizvodnje:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l
5
Rezultat jed­
nog ispiti ­
vanjaizlazni podaci 
koraka 4b i 4cMCO2,c,4c , g/km
MCO2,p,4 , g/kmZa razinu 1A:
Korekcij a za ATCT za MCO2,c,4c i MCO2,p,4 
u skladu sa stavk om 3.8.2. Priloga B6.a
Za razinu 1B:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,c,5 , g/km
MCO2,p,5 , g/kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/397  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Mi,c,4c, g/km
FEc,4c, km/lFakt ori pogoršanja izračunani u skladu 
s Prilogom 4C. primjenjuju se na 
vrijednosti kriterijskih emisija.
Ako se te vrijednosti upotrebljava ju za 
provje ru sukladnosti proizv odnje, 
daljnji koraci (od 6 do 10) nisu potrebni 
pa su izlazni podaci ovog koraka 
konačni rezultat.Mi,c,5, g/km
FEc,5, km/l
6 Za razinu 1A
izlazni podaci 
koraka 5za svak o ispitivanje:
Mi,c,5, g/km
MCO2,c,5 , g/km
MCO2,p,5 , g/kmIzračunavanje prosjeka ispitivanja i 
deklar irane vrijednosti
stav ci od 1.2. do i uključujući 1.2.3. 
Priloga B6.Mi,c,6, g/km
MCO2,c,6 , g/km
MCO2,p,6 , g/km
MCO2,c,declared , g/km
Za razinu 1B
izlazni podaci 
koraka 5FEc,5, km/l Izračunavanje prosjeka ispitivanja i 
deklar irane vrijednosti
stav ci od 1.2. do i uključujući 1.2.3. 
Priloga B6.
Prov odi se konverzi ja FEc,declared u MCO2, 
c,declared za primjenjivi ciklus u skladu sa 
stavk om 6. Priloga B7. U tu se svrhu 
upotrebljava ju kriterijske emisije u 
primjenjivo m ciklusu.FEc,declared , km/l
FEc,6, km/l
MCO2,c,declared , g/km
7 Za razinu 1A:
izlazni podaci 
koraka 6MCO2,c,6 , g/km
MCO2,p,6 , g/km
MCO2,c,declared , g/kmUsklađivanje faznih vrijednosti
stavak 1.2.4. Priloga B6.
i
MCO2,c,7 = MCO2,c,declaredMCO2,c,7 , g/km
MCO2,p,7 , g/km
Za razinu 1B:
izlazni podaci 
koraka 5
izlazni podaci 
koraka 6MCO2,c,5 , g/km
MCO2,p,5 , g/km
MCO2,c,declared , g/kmUsklađivanje faznih vrijednosti
stavak 1.2.4. Priloga B6.MCO2,p,7 , g/km
8
Rezultati 
ispitivanja 
tipa 1. za 
ispitno voziloZa razinu 1A:
izlazni podaci 
koraka 6
izlazni podaci 
koraka 7Mi,c,6, g/km
MCO2,c,7 , g/km
MCO2,p,7 , g/kmIzračunavanje potrošnje goriva u 
skladu sa stavk om 6. ovog Priloga
Izračunavanje potrošnje goriva prov odi 
se zasebno za primjenjivi ciklus i za 
njego ve faze. U tu svrhu:
(a) upotrebljava ju se primjenjive fazne 
ili ciklusne vrijednosti CO 2;
(b) upotrebljava ju se kriterijske emisi je 
u cijelom ciklusu;
i
Mi,c,8 = Mi,c,6
MCO2,c,8 = MCO2,c,7
MCO2,p,8 = MCO2,p,7FC c,8, l/100 km
FC p,8, l/100 km
Mi,c,8, g/km
MCO2,c,8 , g/km
MCO2,p,8 , g/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/398 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Za razinu 1B:
izlazni podaci 
koraka 5
izlazni podaci 
koraka 7Mi,c,5, g/km
MCO2,p,7 , g/kmIzračunavanje potrošnje goriva i 
konverzi ja u učink ovitost potrošnje 
goriva za faznu vrijednost samo u 
skladu sa stavk om 6. ovog Priloga
Izračunavanje potrošnje goriva prov odi 
se zasebno za faze. U tu svrhu:
(a) upotrebljava ju se primjenjive vri­
jednosti CO 2;
(b) upotrebljava ju se kriterijske emisi je 
u cijelom ciklusu;
i
Mi,c,8 = Mi,c,5
FEc,8 = FEc,6FC p,8, l/100 km
FEp,8, km/l
Mi,c,8, g/km
FEc,8, km/l
9
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Za razinu 1A
konačni 
rezultat krite­
rijskih emisi jaizlazni podaci 
koraka 8za svak o ispitno 
vozilo H i L:
Mi,c,8, g/km
MCO2,c,8 , g/km
MCO2,p,8 , g/km
FC c,8, l/100 km
FC p,8, l/100 km
FEc,8, km/l
FEp,8, km/lZa razinu 1A
Ako je uz ispitno vozilo H ispitano i 
ispitno vozilo L te, ako je primjenjivo , 
vozilo M, vrijednost kriterijskih emisi ja 
je najveća od dvije ili, ako je primjenjivo , 
tri vrijednosti, a označa va se s Mi,c.
U slučaj u kombiniranih emisija THC 
+NOx kao homologaci jska vrijednost 
uzima se najviša vrijednost zbroja koji 
se odnosi na vozilo H ili vozilo L ili, ako 
je primjenjivo , vozilo M.
Ako nijedno vozilo L nije ispitano,
Mi,c = Mi,c,8
Za razinu 1A i razinu 1B
Za CO2, FE i FC uzima ju se vrijednosti 
dobivene u koraku 8, pri čemu se 
vrijednosti CO 2 zaokr užuju na dva 
decimalna mjesta u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika, a 
vrijednosti FE i FC zaokr užuju na tri 
decimalna mjesta u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.Mi,c, g/km
MCO2,c,H , g/km
MCO2,p,H , g/km
FC c,H, l/100 km
FC p,H, l/100 km
FEc,H, km/l
FEp,H, km/l
i, ako je vozilo L 
ispitano:
MCO2,c,L , g/km
MCO2,p,L , g/km
FC c,L, l/100 km
FC p,L, l/100 km
FEc,L, km/l
FEp,L, km/l
10
Rezultat 
pojedinačnog 
vozila
Konačni 
rezultat CO2, 
FE i FCizlazni podaci 
koraka 9MCO2,c,H , g/km
MCO2,p,H , g/km
FC c,H, l/100 km
FC p,H, l/100 km
FEc,H, km/l
FEp,H, km/l
i, ako je vozilo L 
ispitano:
MCO2,c,L , g/kmIzračuni potrošnje goriva, učink ovitosti 
potrošnje goriva i emisi je CO 2 za 
pojedinačna vozila u interpolacijsk oj 
porodici
stavak 3.2.3. ovog Priloga
Izračuni potrošnje goriva, učink ovitosti 
potrošnje goriva i emisi je CO 2 za 
pojedinačna vozila u porodici po 
matr ici cesto vnog otpora
stavak 3.2.4. ovog PrilogaMCO2,c,ind g/km
MCO2,p,ind , g/km
FC c,ind l/100 km
FC p,ind, l/100 km
FEc,ind, km/l
FEp,ind, km/lHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/399  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
MCO2,p,L , g/km
FC c,L, l/100 km
FC p,L, l/100 km
FEc,L, km/l
FEp,L, km/lEmisije CO2 iskazuju se u gramima po 
kilometr u (g/km) i zaokr užuju na 
najbli ži cijeli broj;
Vrijednosti FC-a iskazuju se u  
(l/100 km) i zaokr užuju na jedno 
decimalno mjesto u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Vrijednosti FE-a iskazuju se u (km/l) i 
zaokr užuju na jedno decimalno mjest o 
u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog 
Praviln ika.
2. UTVRĐIV ANJE OBUJMA RAZRIJEĐENOG ISPUŠNOG PLINA
2.1. Izračun obujma za uređaj za promjenjiv o razr jeđivanje koji radi na stalnoj ili promjenjivoj brzini protoka
Obujamski protok mjer i se kontinuirano. Ukupni obujam mjer i se za vrijem e cijelog ispitivanja.
2.2. Izračun obujma za uređaj za promjenjiv o razr jeđivanje s volumetr ičkom pumpom
2.2.1. Obujam se izračunava sljedećom jednadžbom:
V¼V0×N
pri čemu je
V obujam razr ijeđenog ispušnog plina izražen u litrama po ispitivanju (prije korekcij e)
V0 obujam plina dobivenog volumet ričkom pumpom u uvjetima ispitivanja u litrama po okreta ju
N broj okreta ja po ispitivanju
2.2.1.1. Korekcija obujma na standardne uvjete
Obujam razr ijeđenog ispušnog plina V korigira se na standardne uvjete prema sljedećoj jednadžbi:
Vmix¼V×K 1×PB – P 1
Tp��
pri čemu je
K1¼273:15ðKÞ
101:325ðkPaÞ¼2:6961
PB barometarski tlak u ispitnoj prostoriji, kPa
P1 podtlak na ulazu volumetr ičke pumpe u odnosu na barometarski tlak okoline, kPa
Tp aritmetički prosjek temperature razr ijeđenog ispušnog plina koji ulazi u volume tričku pumpu 
tijek om ispitivanja, kelv in (K)HR Službeni list Europske unij e L 423/400 26.11.2021.  
3. MASENE EMISIJE
3.1. Opći zahtjevi (prema potrebi)
3.1.1. Uz pretpostavku da nema utjecaj a stlačivosti svi plinovi u procesima usisa, izgaranja i ispuha motora 
mogu se smatrati idealnim prema Avogadro voj hipot ezi.
3.1.2. Masa M plino vitih spojeva koju emitira vozilo za vrijeme ispitivanja određuje se množenjem obujamske 
koncentracij e predmetnog plina i obujma razr ijeđenog ispušnog plina, pri čemu se u obzir uzima ju 
sljedeće gustoće u referen tnim uvjetima od 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa:
ugljikov monoksid (CO) ρ¼1:25 g/l
ugljikov dioksid (CO 2) ρ¼1:964 g/l
ugljikovodici:
za benzin (E0) (C1H1,85) ρ¼0:619 g/1
za benzin (E10) (C1H1,93 O0,033 ) ρ¼0:646 g/l
za dizel (B0) (C1H1,86) ρ¼0:620 g/1
za dizel (B7) (C1H1,86O0,007 ) ρ¼0:625 g/l
za UNP (C1H2,525 ) ρ¼0:649 g/l
za PP/biometan (CH 4) ρ¼0:716 g/l
za etanol (E85) (C1H2,74O0,385 ) ρ¼0:934 g/l
dušik ovi oksidi (NO x) ρ¼2:05 g/1
Gust oća za izračune mase NMHC-a je jednaka gust oći ukupnih ugljikovodika na 273,15 K (0 °C) i 101,325 
kPa i ovisna o gorivu. Gust oća za izračun mase propana (vidjeti stavak 3.5. Priloga B5) je 1,967 g/l na 
standardnim uvjetima.
Ako neka vrsta goriva nije naved ena u ovom stavku, gustoća tog goriva izračuna va se pomoću jednadžbe 
iz stavka 3.1.3. ovog Priloga.
3.1.3. Opća jednadžba za izračun gustoće ukupnih ugljikovodika za svak o referentno gorivo s prosječnim 
sasta vom CXHYOZ je:
ρTHC¼MW cþH
C×MW HþO
C×MW O
VM
pri čemu je
ρTHC gust oća ukupnih ugljikovodika i nemetanskih ugljikovodika, g/l
MW C molar na masa ugljika (12,011 g/mol)
MW H molar na masa vodika (1,008 g/mol)
MW O molar na masa kisika (15,999 g/mol)
VM molar ni obujam idealnog plina na 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa (22,413 l/mol)
H/C omjer vodika i ugljika za specifi čno gorivo CXHYOZ
O/C omjer kisika i ugljika za specifič no gorivo CXHYOZHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/401  
3.2. Izračuni masenih emisi ja
3.2.1. Masene emisi je plino vitih spojeva po fazi ciklusa izračuna vaju se sljedećim jednadžbama:
Mi,phase ¼Vmix,phase ×ρi×KH phase ×C i,phase ×10 – 6
dphase
pri čemu je
Mi masena emisija spoja i po ispitivanju ili fazi, g/km
Vmix obujam razr ijeđenog ispušnog plina po ispitivanju ili fazi, izražen u litrama po ispitivanju/f azi, 
korigiran na standardne uvjete (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa)
ρi gust oća spoja i u gramima po litri na standardnoj temperatur i i tlaku (273,15 K (0 °C) 
i 101,325 kPa)
KH korekcijski faktor za vlažnost koji se primjenjuje samo na masene emisi je dušik ovih oksida, NO 2 
i NO x, po ispitivanju ili fazi
Ci koncentracija spoja i u razr ijeđenom ispušnom plinu izražena u ppm po ispitivanju ili fazi 
korigirana za količinu spoja i u zraku za razr jeđivanje
d prijeđena udaljenost tijekom primjenjivo g WLTC-a, km
n broj faza primjenjivog WLTC-a
3.2.1.1. Koncentracija plinovit og spoja u razr ijeđenom ispušnom plinu korigira se za količinu plino vitog spoja u 
zraku za razr jeđivanje sljedećom jednadžbom:
Ci¼Ce – C d×1 – 1
DF��
pri čemu je
Ci koncentracija plino vitog spoja i u razr ijeđenom ispušnom plinu korigirana za količinu spoja i u 
zraku za razr jeđivanje, ppm
Ce izmjerena koncentracij a plino vitog spoja i u razr ijeđenom ispušnom plinu, ppm
Cd koncentracija plino vitog spoja i u zraku za razr jeđivanje, ppm
DF faktor razr jeđivanja
3.2.1.1.1. Faktor razr jeđivanja DF izračuna va se pomoću jednadžbe za predmetno gorivo (ovisno o slučaju):
DF¼13:4
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za benzin (E10) i dizel (B0)
DF¼13:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za benzin (E0)
DF¼13:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za dizel (B7)
DF¼11:9
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za UNP
DF¼9:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za PP/biometan
DF¼12:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za etanol (E85)HR Službeni list Europske unij e L 423/402 26.11.2021.  
DF¼35:03
CH2O – C H2O – DA þC H2×10 – 4za vodik
U jednadžbi za vodik:
CH2O koncentracija H2O u razr ijeđenom ispušnom plinu u vreći za uzork ovanje, ppm
CH2O-D A koncentracija H2O u zraku za razr jeđivanje, % obujma
CH2 koncentracija H2 u razr ijeđenom ispušnom plinu u vreći za uzork ovanje, ppm
Ako neka vrsta goriva nije navedena u ovom stavku, DF tog goriva izračuna va se pomoću jednadžbi iz 
stavka 3.2.1.1.2. ovog Priloga.
Ako proizv ođač koristi DF koji pokr iva nekoliko faza, izračunava ga uzimanjem srednje koncentracij e 
plino vitih spojeva za predmetne faze.
Srednja koncentracij a plino vitog spoja izračuna va se sljedećom jednadžbom:
Ci¯¼∑n
phase¼1 ðCi,phase ×V mix,phase Þ
∑n
phase¼1 Vmix,phase
pri čemu je
Ci¯srednja koncentracija plinovit og spoja
Ci,phase koncentracija za svaku fazu
Vmix,pha ­
seVmix odgo varajuće faze
n broj faza
3.2.1.1.2. Opća jednadžba za izračun faktora razr jeđivanja za svak o referentno gorivo s aritmetičkim prosjek om 
sasta va CXHYOZ je:
DF¼X
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4
pri čemu je
X¼100×x
xþy
2þ3:76 xþy
4 – z
2��
CCO2 koncentracija CO 2 u razr ijeđenom ispušnom plinu u vreći za uzork ovanje, ppm
CHC koncentracija HC-a u razr ijeđenom ispušnom plinu u vreći za uzork ovanje, ppm ekvivalenta 
ugljika
CCO koncentracija CO u razr ijeđenom ispušnom plinu u vreći za uzork ovanje, ppm
3.2.1.1.3. Mjerenje metana
3.2.1.1.3.1. NMHC mjeren GC-FID-om izračuna va se sljedećom jednadžbom:
CNMHC ¼CTHC – ðRf CH4×C CH4ÞHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/403  
pri čemu je
CNMHC korigirana koncentracij a NHMC-a u razr ijeđenom ispušnom plinu, ppm ekvivalenta ugljika
CTHC koncentracija THC-a u razr ijeđenom ispušnom plinu, ppm ekvivalenta ugljika, korigirana za 
količinu THC-a u zraku za razr jeđivanje
CCH4 koncentracija CH 4 u razr ijeđenom ispušnom plinu, ppm ekvivalenta ugljika, korigirana za 
količinu CH 4 u zraku za razr jeđivanje
RfCH4 faktor odziva FID-a na metane određen i specificiran u stavku 5.4.3.2. Priloga B5.
3.2.1.1.3.2. Za mjerenja metana NMC-FID-om izračun NMHC-a ovisi o plinu/met odi umjeravan ja koji se 
upotreblja vaju za namještanje nule/umjeravan je.
FID za mjerenje THC-a (bez NMC-a) umjerava se propanom/zrak om na uobiča jeni način.
Za umjeravan je FID-a u seriji s NMC-om dopušt ene su sljedeće metode:
(a) umjer ni plin koji se sastoji od propana/zraka koji zaobilazi NMC;
(b) umjer ni plin koji se sastoji od metana/zraka koji prolazi kroz NMC.
Prepor učuje se da se FID-a za metan umjera va metodom metana/zraka kroz NMC.
U slučaju (a) koncentracij e CH4 i NMHC izračuna vaju se sljedećim jednadžbama:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðEE – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ
EE – E M
Ako je RCH4 < 1,05, može se izosta viti iz gornje jednadžbe za CCH4.
U slučaju (b) koncentracij e CH4 i NMHC izračuna vaju se sljedećim jednadžbama:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðE E – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ
EE – E M
pri čemu je
CHCðw=NMC Þkoncentracija ugljikovodika ako uzork ovani plin teče kroz NMC, ppm C
CHCðw=oNMC Þkoncentracija HC ako uzork ovani plin zaobilazi NMC, ppm C
RfCH4 odzivni faktor za metan određen u skladu sa stavk om 5.4.3.2. Priloga B5.
EM učink ovitost metana određena u skladu sa stavkom 3.2.1.1.3.3.1. ovog Priloga
EE učink ovitost etana određena u skladu sa stavk om 3.2.1.1.3.3.2. ovog Priloga
Ako je RfCH4 < 1,05, može se izosta viti iz jednadžbi u slučaju (b) za CCH4 i CNMHC .HR Službeni list Europske unij e L 423/404 26.11.2021.  
3.2.1.1.3.3. Učink ovitost konver zije separator a nemetana (NMC)
NMC se koristi za uklanjanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka plina oksidacijom svih ugljikovodika 
osim metana. U idealnom slučaju konverz ija je 0 %, za metan i 100 % za druge ugljikovodike, koje 
predsta vlja etan. Da bi se NMHC točno mjer io, utvrđuju se dvije učink ovitosti koje se potom 
upotreblja vaju za izračun emisija NMHC-a.
3.2.1.1.3.3.1. Učink ovitost konver zije metana, EM
Umjer ni plin metan/zrak propušta se kroz FID i kroz NMC i sa zaobilaženjem NMC-a pa se bilježe dvije 
koncentracij e. Učink ovitost se određuje sljedećom jednadžbom:
EM¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
pri čemu je
CHCðw=NMC Þkoncentracija HC-a ako CH4 teče kroz NMC, ppm C
CHCðw=oNMC Þkoncentracija HC-a ako CH4 zaobilazi NMC, ppm C
3.2.1.1.3.3.2. Učink ovitost konver zije etana, EE
Umjer ni plin etan/zrak propušta se kroz FID i kroz NMC i sa zaobilaženjem NMC-a pa se bilježe dvije 
koncentracij e. Učink ovitost se određuje sljedećom jednadžbom:
EE¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
pri čemu je
CHCðw=NMC Þkoncentracija HC-a ako C2H6 teče kroz NMC, ppm C
CHCðw=oNMC Þkoncentracija HC-a ako C2H6 zaobilazi NMC, ppm C
Ako učink ovitost konverzi je etana za NMC nije manja od 0,98, vrijednost EE je 1 za sve naknadne 
izračune.
3.2.1.1.3.4. Ako se FID umjera va za metan pomoću separator a, EM je 0.
Jednadžba za izračun CCH4 u stavku 3.2.1.1.3.2. (slučaj (b)) ovog Priloga postaje:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ
Jednadžba za izračun CNMHC u stavku 3.2.1.1.3.2. (sluča j (b)) ovog Priloga postaje:
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ – CHCðw=NMC Þ×rh
Gust oća za izračune mase NMHC-a je jednaka gust oći ukupnih ugljikovodika na 273,15 K (0 °C) i 101,325 
kPa i ovisna o gorivu.
3.2.1.1.4. Izračun aritmetičk og prosjeka koncentracije ponder irane prema protoku
Sljedeća metoda izračuna primjenjuje se isključiv o za CVS-o ve koji nemaj u izmjenjivač topl ine ili čiji 
izmjenjivač topl ine nije sukladan sa stavk om 3.3.5.1. Priloga B5.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/405  
Ova j izračun aritmetičk og prosjeka koncentracij e ponder irane prema protoku upotrebljava se za sva 
kontinuirana mjerenja razr ijeđenog uzorka, uključujući PN (ako je mjerenje PN-a potrebno). Opcionalno 
se može primij eniti na CVS -ove s izmjenjivačem topl ine sukladnim sa stavkom 3.3.5.1. Priloga B5.
Ce¼∑n
i¼1qVCVSðiÞ×Δt×Cði�
V
pri čemu je
Ce aritmetički prosjek koncentraci je ponder irane prema prot oku
qVCVSðiÞ brzina prot oka CVS -a u trenutku t¼i×Δt , m3/min
CðiÞ koncentracija u trenutku t¼i×Δt , ppm
Δt inter val uzork ovanja, s
V ukupni obujam CVS-a, m3
n vrijeme ispitivanja, s
3.2.1.2. Izračun korekcij skog faktora za vlažnost za ispitivanje NO x
Utjeca j vlažnosti na rezultate dušik ovih oksida korigira se sljedećim izračunima:
KH¼1
1 – 0:0329×ðH – 10:71Þ
pri čemu je
H¼6:211×R a×Pd
PB – P d×R a×10 – 2
i
H specifi čna vlažnost, grami vodene pare po kilogramu suhog zraka
Ra relativna vlažnost zraka iz okoline, %
Pd tlak zasićene pare na temperatur i okoline, kPa
PB atmosfer ski tlak u prostoriji, kPa
Faktor KH izračunava se za svaku fazu ispitnog ciklusa.
Temperatura okoline i relativna vlažnost definiraj u se kao aritmetički prosjek kontinuirano mjerenih 
vrijednosti tijekom svake faze.
3.2.2. Određivanje masenih emisi ja HC-a iz motora s kompresi jskim paljenjem
3.2.2.1. Za izračunavanje masenih emisi ja ugljikovodika za motor e s kompresi jskim paljenjem prosječna 
koncentracij a ugljikovodika izračunava se sljedećom jednadžbom:
Ce¼∫t2
t1CHCdt
t2 – t 1
pri čemu je
∫t2
t1CHCdtintegral zabilježenih vrijednosti zagr ijanog FID-a tijek om ispitivanja (od t1 do t2)
Ce koncentracija HC-a izmjerena u razr ijeđenom ispušnom plinu izražena u ppm Ci koja 
u svim odgo varajućim jednadžbama zamjenjuje CHCHR Službeni list Europske unij e L 423/406 26.11.2021.  
3.2.2.1.1. Koncentracija HC-a u zraku za razr jeđivanje određuje se iz vreća sa zrak om za razr jeđivanje. Korekcij a se 
primjenjuje u skladu sa stavk om 3.2.1.1. ovog Priloga.
3.2.3. Izračuni potrošnje goriva, učink ovitosti potrošnje goriva i emisi je CO 2 za pojedinačna vozila u 
interpolacijsk oj porodici
3.2.3.1. Potrošnja goriva, učink ovitost potrošnje goriva i emisi je CO 2 kad se ne koristi interpolacijska metoda (tj. 
samo s vozilom H)
Vrijednost emisi ja CO 2, izračunana u skladu sa stav cima od 3.2.1. do i uključujući 3.2.1.1.2. ovog Priloga, i 
potrošnja goriva/učink ovitost potrošnje goriva, izračunana u skladu sa stavk om 6. ovog Priloga, pripisuju 
se svim pojedinim vozilima interpolacijske porodice pa se interpolacijska metoda ne primjenjuje.
3.2.3.2. Potrošnja goriva i emisije CO 2 kad se koristi interpolacijska metoda
Emisi je CO 2 i potrošnja goriva za svak o pojedinačno vozilo u interpolacijsk oj porodici mogu se izračunati 
u skladu sa stavcima od 3.2.3.2.1. do i uključujući 3.2.3.2.5. ovog Priloga.
3.2.3.2.1. Potrošnja goriva i emisije CO 2 ispitnih vozila L i H
Masa emisija CO2,MCO 2 – Li MCO 2 – Hte faze p,MCO 2 – L,p i MCO 2 – H,p ispitnih vozila L i H, koji se koriste u 
izračunima u nastavku uzimaju se iz koraka 9 u tablici A7/1.
Vrijednosti potrošnje goriva također se uzima ju iz koraka 9 iz tablice A7/1 i označava ju s FC L,p i FC H,p.
3.2.3.2.2. Izračun cesto vnog otpora za pojedinačno vozilo
Ako je interpol acijska porodica izvedena iz najmanje jedne porodice po cesto vnom otpor u, pojedinačni 
cestovni otpor izračunava se samo unutar porodice po cestovnom otpor u primjenjive na to pojedinačno 
vozilo.
3.2.3.2.2.1. Masa pojedinačnog vozila
Ispitne mase vozila H i L koriste se kao ulazni podaci interpolacijske metode.
TM ind, u kg, je pojedinačna ispitna masa pojedinačnog vozila u skladu sa stavkom 3.2.25. ovog Pravilnika.
Ako se za ispitna vozila L i H koristi ista ispitna masa, vrijednost TM ind je masa ispitnog vozila H za 
interpolacijsku metod u.
3.2.3.2.2.2. Otpor kotrljanja pojedinačnog vozila
3.2.3.2.2.2.1. Stvar ne vrijednosti RRC-a za odabrane gume na ispitnom vozilu L, RR L, i ispitnom vozilu H, RR H, koriste 
se kao ulazni podaci interpolacijske metode. Vidjeti stavak 4.2.2.1. Priloga B4.
Ako se vrijednosti RRC-a guma na prednjoj i stražnjoj osovini vozila L ili H razlikuju, ponder irana srednja 
vrijednost otpora kotrljanja izračunava se jednadžbom iz stavka 3.2.3.2.2.2.3. ovog Priloga.
3.2.3.2.2.2.2. Za gume montirane na pojedinačno vozilo koeficijent otpora kotrljanja RR ind postavlja se na vrijednost 
RRC-a primjenjivog razreda energe tske učink ovitosti gume u skladu s tablicom A4/2 u Prilogu B4.
Ako se pojedinačno vozilo dostavlja s komplet om standardnih kotača i guma te dodatno s komplet om 
zimskih guma (označenih crtežom planine s tri vrha i pahulje) s kotačima ili bez njih, dodatni 
kotači/gume ne smatraju se dodatnom opremom.
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini pripadaju različitima razredima energet ske učink ovitosti, 
upotreblja va se ponder irana srednja vrijednost, izračunana jednadžbom iz stavka 3.2.3.2.2.2.3. ovog 
Priloga.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/407  
Ako su na ispitna vozila L i H montirane jednake gume ili gume s jednakim koefic ijentom otpora 
kotrljanja, vrijednost RR ind za interpolacijsku metodu postavlja se na RR H.
3.2.3.2.2.2.3. Izračun ponder irane srednje vrijednosti otpora kotrljanja
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
pri čemu su
x vozilo L, H ili pojedinačno vozilo
RR L, FA i RR H,FA stvar ni RRC-ovi guma na prednjoj osovini vozila L odnosno H, kg/tona
RR ind, FA vrijednost RRC-a primjenjivog razreda energetsk e učink ovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 iz Priloga B4. guma na prednjoj osovini pojedinačnog vozila, 
kg/tona
RR L,RA i RR H,RA stvar ni RRC-ovi guma na stražnjoj osovini vozila L odnosno H, kg/ton a
RR ind,RA vrijednost RRC-a primjenjivog razreda energetsk e učink ovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 iz Priloga B4. guma na stražnjoj osovini pojedinačnog vozila, 
kg/tona
mp x,FA udio mase vozila u voznom stanju na prednjoj osovini
RRx se ne smije zaokr užiti niti kategori zirati prema razredima energetsk e učink ovitosti guma.
3.2.3.2.2.3. Aerodinamički otpor pojedinačnog vozila
3.2.3.2.2.3.1. Utvrđivanje aerodinamičk og utjecaj a dodatne opreme
Mjer i se aerodinamički otpor svak og elementa dodatne opreme i nadogradnje koji utječe na aerodinamički 
otpor u aerodinamičk om tunelu koji, prema verifikacij i nadležnog tijela, ispunjav a zahtjeve iz stavka 3.2. 
Priloga B4.
Za potrebe interpolacijske metod e aerodinamički otpor dodatne opreme unutar jedne porodice po 
cestovnom otpor u mjer i se na istoj brzini vjetra, vlow ili vhigh, ako je moguće vhigh, kako je definirano u 
stavku 6.4.3. Priloga B4. Ako nema vrijednosti vlow ni vhigh (npr . cesto vni otpor VL i/ili VH izmjeren je 
metodom s režimom inercijsk og usporavan ja), aerodinamička sila mjer i se na istoj brzini vjetra u rasponu 
≥ 80 km/h i ≤ 150 km/h. Za vozila razreda 1 mjer i se na istoj brzini vjetra ≤ 150 km/h.
3.2.3.2.2.3.2. Alternativna metod a za utvrđivanje aerodinamičk og utjecaja dodatne opreme
Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela može se primij eniti altern ativna metoda (npr. 
računalna dinamika fluida (samo za razinu 1a), aerodinamički tunel koji ne ispunjava kriterije iz 
Priloga B4) za određivanje Δ(C D×A f) ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a) točnost alternati vne metode za Δ(C D×A f) mora biti ±0,015 m2;
Samo za razinu 1A: ako se koristi simulacij a CFD-om, točnost metode CFD-a mora se validirati na 
temelju najmanje dva Δ(C D×A f) po tipu dodatne opreme u odnosu na zajedničku osnovnu 
nadogradnju vozila i najmanje ukupno osam Δ(C D×A f), kako je prikazano na primjer u na slici A7/1a.
(b) alternativna metod a smije se upotr ijebiti samo za one tipove dodatne opreme koji utječu na 
aerodinamičnost (npr . kotači, sustavi za upra vljanje zrak om za hlađenje, spojler i) za koje je dokazana 
ekvivalentnost ;
(c) dokaz ekvivalentnosti iz podsta vaka (a) i (b) mora se predočiti nadležnom tijelu prije homologa cije za 
svaku porodicu po cesto vnom otpor u. Validacija svake alternativne metod e mora se temeljiti na 
mjerenjima u aerodinamičk om tunelu koja ispunjava ju kriterije iz ovog Pravi lnika;HR Službeni list Europske unij e L 423/408 26.11.2021.  
(d) ako je Δ(C D × Af) određenog elementa dodatne opreme više nego dvostruko veći od Δ(C D × Af) dodatne 
opreme za koju je predočen dokaz, aerodinamički otpor ne smije se utvrđivati altern ativnom 
metodom; i
(e) ako se primjenjuje metoda mjerenja, ponovna validaci ja je obvezna svake četir i godine. Ako se 
primjenjuje matem atička metoda , ponovna validaci ja je potrebna i zbog svake promjene 
simulacij skog modela ili softvera zbog koje bi izvješće o validaci ji mog lo postati nevaljano.
Slika A7/1 a
Primjer primjene alter nativne metode za utvrđivanje aerodinamičk og utjecaja dodatne opreme
3.2.3.2.2.3.2.1. Proizv ođač je nadležnom tijelu dužan deklar irati raspon primjenjivih vozila za alternativnu metod u, pri 
čemu se taj raspon mora dokumentirati u relevantnim ispitnim izvješćima kad se nadležnom tijelu 
pokaže dokaz o ekvivalentnosti. Nadležno tijelo može zatražiti potvrdu ekvivalentnosti za alternati vnu 
metodu odabirom vozila iz proizv ođačeva raspona nakon dokazivanja ekvivalentnosti. Rezultat mora 
ispuniti točnost Δ(CD×Af) od ±0,015 m2. Taj postupak mora se temeljiti na mjerenjima u 
aerodinamičk om tunelu koja ispunjav aju kriterije iz ovog Praviln ika. Ako ti kriteriji nisu ispunjeni, smatra 
se da odobrenje altern ativne metode nije valjano.
3.2.3.2.2.3.3. Primjena aerodinamičk og utjecaj a na pojedinačno vozilo
ΔðC D×A fÞindje razlika umnoška koeficijenta aerodinamičk og otpora i čeone površine između 
pojedinačnog vozila i ispitnog vozila L zbog opcionalnih elemenata i oblika nadogradnje na vozilu koji se 
razlikuju od onih na ispitnom vozilu L, m2.
Te razlike u aerodinamičk om otpor u, Δ(C D×A f), moraju se utvrditi s točnošću od ±0,015 m2.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/409  
Δ(C D×A f)ind može se izračunati iz sljedeće jednadžbe uz održavanje točnosti od ±0,015 m2 i za zbroj 
elemenata dodatne opreme i različitih oblika nadogradnje:
ΔðC D×A fÞind¼∑n
i¼1ΔðC D×A fÞi
pri čemu je
CD koeficijent aerodinamičk og otpora
Af čeona površina vozila u m2
n broj elemenata dodatne opreme na vozilu koje se razlikuju između pojedinačnog 
vozila i ispitnog vozila L
ΔðC D×A fÞirazlika umnoška koeficijenta aerodinamičk og otpora i čeone površine zbog 
pojedinačnog obilježja vozila, i, koja je pozitivna za element dodatne opreme koji 
dodaje aerodinamički otpor u odnosu na ispitno vozilo L i obrnuto, m2
Zbroj svih Δ(C D×A f)i između ispitnih vozila L i H mora odgovarati Δ(C D×A f)LH.
3.2.3.2.2.3.4. Definicija ukupne aerodinamičke razlike između ispitnih vozila L i H
Ukupna razlika umnoška koefic ijenta aerodinamičk og otpora i čeone površine između ispitnih vozila L i H 
označa va se s Δ(C D×A f)LH i bilježi u m2.
3.2.3.2.2.3.5. Dokumentiranje aerodinamičkih utjecaj a
Povećanje ili smanjenje umnoška koeficijenta aerodinamičk og otpora i čeone površine vozila izraženo kao 
Δ(C D×A f) za sve element e dodatne opreme i oblike nadogradnje u interpolacijsk oj porodici koji:
(a) utječu na aerodinamički otpor vozila; i
(b) trebaj u biti uključeni u interpolaci ju,
bilježe se u m2.
3.2.3.2.2.3.6. Dodatne odredbe o aerodinamičkim utjecaj ima
Aerodinamički otpor vozila H primjenjuje se na cijelu interpolacijsku porodicu, a Δ(C D×A f)LH postavlja na 
nulu:
(a) ako se ispitivanjem u aerodinamičk om tunelu ne može točno utvrditi Δ(C D×A f); ili
(b) ako nema elemenata dodatne opreme ispitnih vozila H i L koji utječu na aerodinamički otpor koje bi 
trebalo uključiti u interpolacijsku metodu.
3.2.3.2.2.4. Izračun koeficijenta cesto vnog otpora za pojedinačna vozila
Koeficijenti cesto vnog otpora f0, f1 i f2 (definirani u Prilogu B4.) za ispitna vozila H i L označa vaju se s f0,H, 
f1,H i f2,H odnosno f0,L, f1,L i f2,L. Prilagođena krivulja cesto vnog otpora za ispitno vozilo L definira se na 
sljedeći način:
FLðvÞ¼f�
0,Lþf1,H×vþf�
2,L×v2
Primjenom regresijsk e metod e najmanjih kvadrata u rasponu točaka referen tne brzine prilagođeni 
koeficijenti cesto vnog otpora f�
0,Li f�
2,Lodređuju se za FLðvÞs linear nim koeficijent om f�
1,Lpostavl jenim na 
f1,H. Koeficijenti cesto vnog otpora f0,ind, f1,ind i f2,ind za pojedinačno vozilo u interpolacijsk oj porodici 
računaj u se sljedećim jednadžbama:
f0,ind¼f0,H – Δf 0×ðTM H×RR H – TM ind×RR indÞ
ðTM H×RR H – TM L×RR LÞHR Službeni list Europske unij e L 423/410 26.11.2021.  
ili ako ðTM H×RR H – TM L×RR LÞ= 0, primjenjuje se jednadžba za f0,ind:
f0,ind¼f0,H – Δf 0
f1,ind¼f1,H
f2,ind¼f2,H – Δf 2ðΔ½C D×A f�LH – Δ½C d×A f�indÞ
ðΔ½C D×A f�LHÞ
ili ako ΔðC D×A fÞLH¼0, primjenjuje se jednadžba za f2,ind:
f2,ind¼f2,H – Δf 2
pri čemu je
Δf0¼f0,H – f�
0,L
Δf2¼f2,H – f�
2,L
Za porodicu po matr ici cesto vnog otpora koeficijenti cesto vnog otpora f0, f1 i f2 za pojedinačno vozilo 
izračuna vaju se jednadžbama iz stavka 5.1.1. Priloga B4.
3.2.3.2.3. Izračun ciklusne potrošnje energije
Ciklusna potrošnja energije u primjenjivom WLTC-u Ek i potrošnja energi je u svim fazama primjenjivo g 
ciklusa Ek, p izračunava ju se postupk om opisanim u stavku 5. ovog Priloga za sljedeće skupov e k 
koeficijenata cestovnog otpora i masa:
k = 1: f0¼f�
0,L,f1¼f1,H,f2¼f�
2,L,m¼TM L
(ispitno vozilo L)
k = 2: f0¼f0,H,f1¼f1,H,f2¼f2,H,m¼TM H
(ispitno vozilo H)
k = 3: f0¼f0,ind,f1¼f1,H,f2¼f2,ind,m¼TM ind
(pojedinačno vozilo u interpolacijsk oj porodici)
Ta tri skupa cesto vnih otpora mogu se izvesti iz različitih porodica po cestovnom otpor u.
3.2.3.2.4. Za razinu 1A:
Izračun vrijednosti CO2 za pojedinačno vozilo u interpolacijsk oj porodici ako se koristi interpolacijska 
metoda
Za svaku fazu p primjenjivo g ciklusa masa emisi ja CO 2 u g/km za pojedinačno vozilo izračuna va se 
sljedećom jednadžbom:
MCO2 – ind,p ¼MCO2 – L,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðM CO2 – H,p  – M CO2 – L,pÞ
Masa emisi ja CO 2 u g/km u cijelom ciklusu za pojedinačno vozilo izračuna va se sljedećom jednadžbom:
MCO 2 – ind¼MCO2 – LþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðM CO2 – H – M CO2 – LÞ
Vrijednosti E1,p, E2,p i E3,p odnosno E1, E2 i E3 izračunava ju se kako je određeno u stavku 3.2.3.2.3. ovog 
Priloga.
3.2.3.2.5. Za razinu 1A:
Izračun vrijednosti potrošnje goriva FC za pojedinačno vozilo u interpolacijsk oj porodici ako se koristi 
interpolacijska metodaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/411  
Za svaku fazu p primjenjivo g ciklusa potrošnja goriva u l/100 km za pojedinačno vozilo izračunava se 
sljedećom jednadžbom:
FCind,p¼FCL,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðFC H,p – FC L,pÞ
Potrošnja goriva u l/100 km u cijelom ciklusu za pojedinačno vozilo izračunava se sljedećom jednadžbom:
FCind¼FCLþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðFC H – FC LÞ
Vrijednosti E1,p, E2,p i E3,p odnosno E1, E2 i E3 izračunava ju se kako je određeno u stavku 3.2.3.2.3. ovog 
Priloga.
Za razinu 1B
Izračun vrijednosti učink ovitosti potrošnje goriva FE za pojedinačno vozilo u interpolacijsk oj porodici ako 
se koristi interpol acijska metoda
Za svaku fazu p primjenjivo g ciklusa učink ovitost potrošnje goriva u km/l za pojedinačno vozilo 
izračuna va se sljedećom jednadžbom:
FEind,p¼1
1=FE L,pþE3,p – E1,p
E2,p – E1,p !
×ð1=FE H,p – 1=FE L,pÞ
Učink ovitost potrošnje goriva u km/l u cijelom ciklusu za pojedinačno vozilo izračunava se sljedećom 
jednadžbom:
FEind¼1
1=FE LþE3 – E1
E2 – E1��
×ð1=FE H – 1=FE LÞ
Vrijednosti E1,p, E2,p i E3,p odnosno E1, E2 i E3 izračunava ju se kako je određeno u stavku 3.2.3.2.3. ovog 
Priloga.
3.2.3.2.6. Za razinu 1A
Proizv ođač originalne opreme (OEM) smije povećati pojedinačnu vrijednost CO2 utvrđenu u skladu sa 
stavkom 3.2.3.2.4. ovog Priloga . U takvim slučajevima:
(a) fazne vrijednosti CO2 moraju se povećati u omjer u dobivenom dijeljenjem povećane vrijednosti CO 2 s 
izračunanom vrijednosti CO2;
(b) vrijednosti potrošnje goriva moraju se povećati za omjer dobiven dijeljenjem povećane vrijednosti 
CO2 s izračunanom vrijednosti CO2.
Time se ne smiju kompen zirati tehnički elementi zbog kojih bi vozilo zaprav o trebalo isključiti iz 
interpolacijsk e porodice.
Za razinu 1B
Proizv ođač originalne opreme (OEM) smije smanjiti pojedinačnu vrijednost učink ovitosti potrošnje goriva 
utvrđenu u skladu sa stavk om 3.2.3.2.5. ovog Priloga. U takvim slučaj evima:
(a) fazne vrijednosti učink ovitosti potrošnje goriva moraju se smanjiti u omjer u dobivenom dijeljenjem 
smanjene vrijednosti učink ovitosti potrošnje goriva s izračunanom vrijednosti učink ovitosti potrošnje 
goriva.
Time se ne smiju kompen zirati tehnički elementi zbog kojih bi vozilo zaprav o trebalo isključiti iz 
interpolacijsk e porodice.
3.2.4. Izračuni potrošnje goriva, učink ovitosti potrošnje goriva i emisije CO 2 za pojedinačna vozila u porodici po 
matr ici cesto vnog otpora
Emisi je CO 2 i učink ovitost potrošnje goriva/potrošnja goriva za svak o pojedinačno vozilo u porodici po 
matr ici cestovnog otpora izračunava se interpolacijsk om metodom iz stavaka od 3.2.3.2.3. do i 
uključujući 3.2.3.2.5. ovog Priloga. Referentne vrijednosti za vozilo L i/ili H zamjenjuju se prema potrebi 
s referen tnim vrijednostima za vozilo LM i/ili HM.HR Službeni list Europske unij e L 423/412 26.11.2021.  
3.2.4.1. Određivanje potrošnje goriva, učink ovitosti potrošnje goriva i emisija CO2 vozila LM i HM
Mase emisija CO2MCO 2vozila LM i HM određuju se izračunima u stavku 3.2.1. ovog Priloga za pojedinačne 
faze p primjenjivo g WLTC-a i označava ju se MCO2 – LM,p i MCO2 – HM,p . Potrošnja goriva i učink ovitost 
potrošnje goriva za pojedinačne faze primjenjivog WLTC-a određuju se u skladu sa stavk om 6. ovog 
Priloga i označa vaju FC LM,p, FC HM,p, FELM,p i FELM,p
3.2.4.1.1. Izračun cesto vnog otpora za pojedinačno vozilo
Sila cesto vnog otpora izračuna va se u skladu s postupk om iz stavka 5.1. Priloga B4.
3.2.4.1.1.1. Masa pojedinačnog vozila
Ulazni podaci su ispitne mase vozila HM i LM odabrane u skladu sa stavk om 4.2.1.4. Priloga B4.
TM ind, u kg, je ispitna masa pojedinačnog vozila u skladu s definicijom ispitne mase iz stavka 3.2.25. ovog 
Pravilnika.
Ako se za vozila LM i HM koristi ista ispitna masa, za vrijednost TM ind se uzima masa vozila HM za metodu 
porodice po matr ici cesto vnog otpora.
3.2.4.1.1.2. Otpor kotrljanja pojedinačnog vozila
3.2.4.1.1.2.1. Ulazni podaci su RRC vozila LM, RR LM, i vozila HM, RR HM odabrani u skladu sa stavkom 4.2.1.4. Priloga B4.
Ako se vrijednosti otpora kotrljanja guma na prednjoj i stražnjoj osovini vozila LM ili HM razlikuju, 
ponder irana srednja vrijednost otpora kotrljanja izračunava se jednadžbom iz stavka 3.2.4.1.1.2.3. ovog 
Priloga.
3.2.4.1.1.2.2. Za gume montirane na pojedinačno vozilo koeficijent otpora kotrljanja RR ind postavlja se na vrijednost 
RRC-a primjenjivog razreda energe tske učink ovitosti gume u skladu s tablicom A4/2 u Prilogu B4.
Ako se pojedinačno vozilo dostavlja s komplet om standardnih kotača i guma te dodatno s komplet om 
zimskih guma (označenih crtežom planine s tri vrha i pahulje) s kotačima ili bez njih, dodatni 
kotači/gume ne smatraju se dodatnom opremom.
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini pripadaju različitima razredima energet ske učink ovitosti, 
upotreblja va se ponder irana srednja vrijednost, izračunana jednadžbom iz stavka 3.2.4.1.1.2.3. ovog 
Priloga.
Ako se za vozila LM i HM koristi isti otpor kotrljanja, za vrijednost RR ind uzima se RR HM za metodu 
porodice po matr ici cesto vnog otpora.
3.2.4.1.1.2.3. Izračun ponder irane srednje vrijednosti otpora kotrljanja
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
pri čemu su
x vozilo L, H ili pojedinačno vozilo
RR LM, FA i RR HM,F A stvar ni RRC-ovi guma na prednjoj osovini vozila L odnosno H, kg/tona
RR ind, FA vrijednost RRC-a primjenjivog razreda energetsk e učink ovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 iz Priloga B4. guma na prednjoj osovini pojedinačnog vozila, 
kg/tonaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/413  
RR LM,RA i RR HM,RA stvar ni RRC-ovi guma na stražnjoj osovini vozila L odnosno H, kg/ton a
RR ind,RA vrijednost RRC-a primjenjivog razreda energetsk e učink ovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 iz Priloga B4. guma na stražnjoj osovini pojedinačnog vozila, 
kg/tona
mp x,FA udio mase vozila u voznom stanju na prednjoj osovini
RR x se ne smije zaokr užiti niti kategor izirati prema razredima energet ske učink ovitosti guma.
3.2.4.1.1.3. Čeona površina pojedinačnog vozila
Ulazni podaci su čeone površine vozila LM, AfLM, i vozila HM, AgHM odabrane u skladu sa stavk om 4.2.1.4. 
Priloga B4.
Af,ind, m2, je čeona površina pojedinačnog vozila.
Ako se za vozila LM i HM koristi ista čeona površina, za vrijednost Af,ind se uzima čeona površina vozila HM 
za metod u porodice po matr ici cesto vnog otpora.
3.2.5. Alternativna metod a interpolacijsk og izračuna
Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela proizv ođač može primij eniti alternati vni 
interpolacijski izračun ako se interpolacijsk om metodom dobiva ju nerealni rezultati po fazama ili 
nerealna krivulja cestovnog otpora. Prije nego što nadležno tijelo to odobr i, proizvođač je dužan 
provjeriti i prema potrebi korigirati:
(a) razlog zašto se vozila L i H ne razlikuju znatno po karakteristikama bitnima za cesto vni otpor u 
slučaj u nerealnih rezultata po fazama;
(b) razlog za neočekivanu razliku između koeficijenata f1,L i f1,H u slučaj u nerealne krivulje cesto vnog 
otpora.
Proizv ođač mora svojem zahtjevu nadležnom tijelu priložiti dokaz da takva korekcija nije moguća i da je 
dobivena pogreška znača jna.
3.2.5.1. Alternativni izračun za korekciju nerealnih rezultata po fazama
Alternativno postupcima definiran ima u stav cima 3.2.3.2.4. i 3.2.3.2.5. ovog Priloga izračuni CO 2, 
potrošnje goriva i učink ovitosti potrošnje goriva po fazama mogu se izvesti jednadžbama iz 
stavaka 3.2.5.1.1., 3.2.5.1.2. i 3.2.5.1.3.
MCO2 zamjenjuje se s FC odnosno FE za svaki parametar .
3.2.5.1.1. Utvrđivanje omjera za svaku fazu VL i VH
Rp,L¼MCO2,p,L.
MCO2,c,L
Rp,H¼MCO2,p,H.
MCO2,c,H
pri čemu su
MCO2 ,p,L, MCO2,c,L , MCO2,p,H andM CO2,c,H izlazne vrijednosti koraka 9 iz tablice A7/1 u ovom Prilogu
3.2.5.1.2. Utvrđivanje omjera za svaku fazu vozila Vind
Rp,ind¼Rp,LþMCO2,c,ind  – M CO2,c,L
MCO2,c,H  – M CO2,c,L� �
×ðR p,H – R p,LÞ
pri čemu je
MCO2 ,c,ind izlazna vrijednost koraka 10 iz tablice A7/1 u ovom Prilogu zaokr užena na najbli ži cijeli brojHR Službeni list Europske unij e L 423/414 26.11.2021.  
3.2.5.1.3. Masene emisi je vozila Vind po fazama
MCO2,p,ind ¼Rp,ind×M CO2,c,ind
3.2.5.2. Alternativni izračun za korekciju nerealne krivulje cesto vnog otpora
Alternativno postupku definiranom u stavku 3.2.3.2.2.4. ovog Priloga koeficijenti cesto vnog otpora mogu 
se izračunati ovako:
FiðvÞ¼f�
0,iþf1,A×vþf�
2,i×v2
Primjenom regresijsk e metode najmanj ih kvadrata u rasponu točaka referentne brzine alternati vni 
prilagođeni koeficijenti cesto vnog otpora f*0,i i f*2,i određuju se za Fi(v) s linear nim koeficijent om f*1,i za 
čiju se vrijednost uzima f1,A. f1,A se izračunava sljedećom jednadžbom:
f1,A¼ðEi – E LRÞ×f 1,HRþðE HR – E iÞ×f 1,LR
ðEHR – E LRÞ
pri čemu je
E ciklusna potrošnja energije, kako je definirana u stavku 5. ovog Priloga, Ws
i indeks koji označava vozila L, H ili ind
HR ispitno vozilo H, kako je opisano u stavku 4.2.1.2.3.2. Priloga B4.
LR ispitno vozilo L, kako je opisano u stavku 4.2.1.2.3.2. Priloga B4.
3.3. PM
3.3.1. Izračun
PM se izračunava sljedećim jednadžbama:
PM¼ðVmixþV epÞ×P e
Vep×d
ako se ispušni plinovi ispuhuju izvan tunela;
i
PM¼Vmix×Pe
Vep×d
ako se ispušni plinovi vraćaj u u tunel;
pri čemu je
Vmix obujam razr ijeđenih ispušnih plino va (vidjeti stavak 2. ovog Priloga) u standardnim uvjetima
Vep obujam razr ijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtar za uzork ovanje čestične tvar i u 
standardnim uvjetima
Pe masa čestične tvar i prikupljene na jednom ili na više filtara za uzork ovanje, mg
d prijeđena udaljenost koja odgovar a ispitnom ciklusu, km
3.3.1.1. Ako se primjenjuje korekcij a za pozadinsku čestičnu tvar iz susta va za razr jeđivanje, ona se utvrđuje u 
skladu sa stavk om 2.1.3.1. Priloga B6. U tom se slučaju masa čestične tvar i (mg/km) izračunava sljedećim 
jednadžbama:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixþV epÞ
dHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/415  
ako se ispušni plinovi ispuhuju izvan tunela;
i
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixÞ
d
ako se ispušni plinovi vraćaj u u tunel;
pri čemu je
Vap obujam protoka zraka iz tunela kroz filtar pozadinskih čestica u standardnim uvjetima
Pa masa čestične tvar i iz zraka za razr jeđivanje ili iz zraka u tunelu za razr jeđivanje, utvrđena 
jednom od metod a iz stavka 2.1.3.1. Priloga B6.
DF faktor razr jeđivanja određen u skladu sa stavk om 3.2.1.1.1. ovog Priloga
Ako se primjenom korekcije za pozadinsku razinu dobi je negativ an rezultat, smatra se da je rezultat nula 
mg/km.
3.3.2. Izračun čestične tvar i ako se koristi metoda dvostr ukog razr jeđenja
Vep¼Vset – V ssd
pri čemu je
Vep obujam ispušnog plina koji prolazi kroz filtar za uzork ovanje čestične tvar i u standardnim 
uvjetima
Vset obujam dvostr uko razr ijeđenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za uzork ovanje čestične 
tvar i u standardnim uvjetima
Vssd obujam zraka za sekundar no razr jeđivanje u standardnim uvjetima
Ako se dvaput razr ijeđeni plin za mjerenje PM-a ne vraća u tunel, obujam CVS-a izračunava se kao za 
jedno razr jeđivanje, npr.:
Vmix¼Vmixindicated þVep
pri čemu je
Vmixindicated izmjereni obujam razr ijeđenog ispušnog plina u sustavu za razr jeđivanje nakon izdva janja 
uzorka čestične tvar i u standardnim uvjetima
4. UTVRĐIV ANJE PN-a (AKO JE MJERENJE PN-a POTREBNO)
PN se izračunava sljedećom jednadžbom:
PN¼V×k×ð Cs¯×fr¯ – C b×frb¯Þ×103
d
pri čemu je
PN broj emisi jskih čestica, čestica po kilometr u
V obujam razr ijeđenog ispušnog plina u litrama po ispitivanju (nak on primar nog razr jeđivanja 
samo u slučaju dvostrukog razr jeđivanja) i korigiran na standardne uvjet e (273,15 K (0 °C) 
i 101,325 kPa)
k umjer ni faktor za korekcij u mjerenja PNC-om s obzirom na razinu referentnog instr umenta ako 
se to ne radi unutar PNC-a; ako se umjer ni faktor primjenjuje unutar PNC-a, njego va vrijednost 
je 1HR Službeni list Europske unij e L 423/416 26.11.2021.  
Cs¯korigirana koncentracija broja čestica iz razr ijeđenog ispušnog plina izražena kao aritmetički 
prosjek broja čestica po kubnom centimetr u iz ispitivanja emisi ja, uključujući puno trajanje 
voznog ciklusa; ako rezultati srednje obujamske koncentracij e C¯iz brojača čestica nisu 
dobiveni u standardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa) , koncentracij e se korigiraju 
na te uvjete Cs¯
Cb brojčana koncentracija čestica u zraku za razr jeđivanje ili tunelu za razr jeđivanje, koju je 
dopustilo nadležno tijelo, u česticama po kubnom centimetr u, korigirana za slučaj nosti i na 
standardne uvjet e (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa)
fr¯faktor redukci je srednje koncentracij e čestica za VPR na postavki razr jeđivanja korištenoj za 
ispitivanje
frb¯faktor redukci je srednje koncentracij e čestica za VPR na postavki razr jeđivanja korištenoj za 
mjerenje pozadinskih koncentraci ja
d prijeđena udaljenost koja odgovar a primjenjivo m ispitnom ciklusu, km
C¯se izračuna va prema sljedećoj jednadžbi:
C¯¼∑n
i¼1Ci
n
pri čemu je
Ci diskretno izmjerena brojčana koncentracij a čestica u razr ijeđenom ispušnom plinu iz PNC-a, 
čestica po cm3 korigirana za slučaj nosti
n ukupan broj diskretnih mjerenja brojčane koncentracij e čestica tijekom primjenjivo g ispitnog 
ciklusa, koja se izračunava sljedećom jednadžbom:
n¼t×f
pri čemu je
t trajanje primjenjivo g ispitnog ciklusa, s
f učestalost bilježenja podataka na brojaču čestica, Hz
5. IZRAČUN CIKLUSNE POTR OŠNJE ENER GIJE
Ako nije drugačije određeno, izračunava se prema ciljanom dijagramu brzine danom u diskretnim 
vremenskim točkama uzork ovanja.
Ukupna potrošnja energi je E za cijeli ciklus ili za specifi čnu fazu ciklusa izračunava se zbrajanjem Ei 
tijekom vremena odgovara jućeg ciklusa od tstar t + 1 do tend u skladu sa sljedećom jednadžbom:
E¼∑tend
tstartþ1Ei
pri čemu je
Ei¼Fi×diako Fi>0
Ei¼0ako Fi≤0
i
tstar t vrijeme početka primjenjivo g ispitnog ciklusa ili faze (vidjeti stavak 3. Priloga B1.), s
tend vrijeme završetka primjenjivog ispitnog ciklusa ili faze (vidjeti stavak 3. Priloga B1.), s
Ei potrošnja energi je u razdoblju od (i-1) do (i), WsHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/417  
Fi pogonska sila u razdoblju od (i–1) do (i), N
di prijeđena udaljenost u razdoblju od (i–1) do (i), m
Fi¼f0þf1×viþv i – 1
2��
þf2×ðviþv i – 1Þ2
4þð1:03×TMÞ×a i
pri čemu su
Fi pogonska sila u razdoblju od (i–1) do (i), N
vi ciljana brzina u trenutku ti, km/h
TM ispitna masa, kg
ai ubrzanje u razdoblju od (i–1) do (i), m/s2
f0, f1, f2 koeficijenti cesto vnog otpora za razmatrano ispitno vozilo (TM L, TM H ili TM ind), N, N/(km/h) 
odnosno N/(km/h)2
di¼ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1Þ
pri čemu je
di prijeđena udaljenost u razdoblju od (i–1) do (i), m
vi ciljana brzina u trenutku ti, km/h
ti vrijeme, s
ai¼vi – v i – 1
3:6×ðt i – t i – 1Þ
pri čemu je
ai ubrzanje u razdoblju od (i–1) do (i), m/s2
vi ciljana brzina u trenutku ti, km/h
ti vrijeme, s
6. IZRAČUN POTR OŠNJE GORIV A I UČINK OVITOSTI POTR OŠNJE GORIV A (OVISNO O SLUČAJU)
6.1. Karakter istik e goriva potrebne za izračun vrijednosti potrošnje goriva uzima ju se iz Priloga B3.
6.2. Za razinu 1A
Vrijednosti potrošnje goriva izračunava ju se na teme lju emisija ugljikovodika, ugljikova monoksida i 
ugljikova dioks ida s rezultatima koraka 6 za kriterijske emisi je i koraka 7 za CO 2 iz tablice A7/1.
Za razinu 1B
Vrijednosti učink ovitosti potrošnje goriva izračunava ju se na teme lju emisija ugljikovodika, ugljikova 
monoksida i ugljikova dioks ida s rezultatima koraka 2 za kriterijske emisije i koraka 4a za CO 2 iz tablice 
A7/1.
6.2.1. Za izračun potrošnje goriva upotrebljava se opća jednadžba iz stavka 6.12. ovog Priloga u kojoj se 
upotreblja vaju omjer i H/C i O/C.HR Službeni list Europske unij e L 423/418 26.11.2021.  
6.2.2. Za sve jednadžbe u stavku 6. ovog Priloga:
FC potrošnja goriva za specifi čnu vrstu goriva, l/100 km (ili m3/100 km za prirodni plin ili 
kg/100 km za vodik)
H/C omjer vodika i ugljika za specifi čno gorivo CXHYOZ
O/C omjer kisika i ugljika za specifič no gorivo CXHYOZ
MW C molar na masa ugljika (12,011 g/mol)
MW H molar na masa vodika (1,008 g/mol)
MW O molar na masa kisika (15,999 g/mol)
ρfuel gust oća ispitnog goriva, kg/l; za plino vita goriva, gust oća goriva na 15 °C
HC emisije ugljikovodika, g/km
CO emisije ugljikova monoksida, g/km
CO 2 emisije ugljikova dioksida, g/km
H2O emisije vode, g/km
H2 emisije vodika, g/km
p1 tlak plina u spremniku za gorivo prije primjenjivo g ispitnog ciklusa, Pa
p2 tlak plina u spremniku za gorivo posli je primjenjivo g ispitnog ciklusa, Pa
T1 temperatura plina u spremniku za gorivo prije primjenjivo g ispitnog ciklusa, K
T2 temperatura plina u spremniku za gorivo poslije primjenjivo g ispitnog ciklusa, K
Z1 faktor stlačiv osti plinovit og goriva na p1 i T1
Z2 faktor stlačiv osti plinovit og goriva na p2 i T2
V unutar nji obujam spremnika za plinovit o gorivo, m3
d teore tska duljina primjenjive faze ili ciklusa, km
6.3. Za vozilo s motor om s vanjskim izvorom paljenja na benzin (E0):
FC¼0:1155
ρfuel��
×½ð0:866×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.4. [rezer virano]
6.5. Za vozilo s motor om s vanjskim izvorom paljenja na benzin (E10):
FC¼0:1206
ρfuel��
×½ð0:829×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.6. Za vozilo s motor om s vanjskim izvorom paljenja na UNP:
FCnorm¼0:1212
0:538��
×½ð0:825×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.6.1. Ako se sasta v goriva upotr ijebljen og za ispitivanje razlikuje od sasta va koji je pretpostavljen za izračun 
normalizirane potrošnje, na zahtjev proizvođača korekcijs ki faktor cf može se primij eniti sljedećom 
jednadžbom:
FCnorm¼0:1212
0:538��
×cf×½ð0:825×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
Primjenjivi korekcij ski faktor cf određuje se sljedećom jednadžbom:
cf¼0:825 þ0:0693×n actualHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/419  
pri čemu je
nactual stvar ni omjer H/C korištenog goriva
6.7. Za vozilo s motor om s vanjskim izvorom paljenja na PP/biometan:
FCnorm¼0:1336
0:654��
×½ð0:749×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.8. Za vozilo s motor om s kompr esijskim paljenjem na dizel (B0):
FC¼0:1156
ρfuel��
×½ð0:865×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.9. [rezer virano]
6.10. Za vozilo s motor om s kompr esijskim paljenjem na dizel (B7):
FC¼0:1165
ρfuel��
×½ð0:858×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.11. Za vozilo s motor om s vanjskim izvorom paljenja na etanol (E85):
FC¼0:1743
ρfuel��
×½ð0:574×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.12. Potrošnja goriva za bilo koje ispitno gorivo može se izračunati sljedećom jednadžbom:
FC¼MW CþH
C×MW HþO
C×MW O
MW C×ρfuel×10×MW C
MW CþH
C×MW HþO
C×MW O×HC þMW C
MW CO×CO þMW C
MW CO2×CO 20
@1
A
6.13. Potrošnja goriva za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja na vodik:
FC¼0:024×V
d×1
Z1×p1
T1 – 1
Z2×p2
T2� �
Za vozila pogonjena plino vitim ili tekućim vodikom proizv ođač može, uz odobrenje nadležnog tijela, 
odabrati izračun potrošnje goriva pomoću dolje navedene jednadžbe za potrošnju goriva ili pomoću 
metode sa standardnim protok olom kao što je SAE J2572.
FC¼0:1×ð0:1119×H 2OþH2Þ
Faktor stlačivost i dobiva se iz sljedeće tablice:
Tablica A7/2
Fakt or stlačivosti Z 
p (bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,570 3,954 4,329
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829HR Službeni list Europske unij e L 423/420 26.11.2021.  
p (bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981
T (K) 193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482 1,568 1,652 1,736
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493
Ako potrebni ulazni podaci za p i T nisu navedeni u tablici, faktor stlačivosti dobiva se linear nom 
interpolacijom među faktori ma stlačivosti iz tablice koji su najbli ži traženoj vrijednosti.
6.14. Izračun učink ovitosti potrošnje goriva (FE)
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
6.14.1. FE = 100/FC
pri čemu je
FC potrošnja goriva za specifičnu vrstu goriva, l/100km (ili m3/100 km za prirodni plin ili u 
kg/100 km za vodik)
FE učink ovitost potrošnje goriva, km/l (ili km/m3 za prirodni plin ili km/kg za vodik)
7. INDEK SI DIJA GRAMA VOŽNJE
7.1. Opći zahtjevi
Propisana brzina između vremenskih točaka u tablicama od A1/1 do A1/12 određuje se linear nom 
interpolacijom s učestalošću od 10 Hz.
Ako je komanda akceleratora potpuno aktivirana, za izračune indeks a dijagrama vožnje u tim se 
razdobljima rada umjesto stvar ne brzine vozila koristi propisana brzina.
Za određivanje položaja komande akceleratora može se iskoristiti praćenje (prikupljanje podataka) 
ugrađenog dijagnostičk og sustava (OBD) ili elektroničke upra vljačke jedinice (ECU). Ni OBD ni ECU ne 
smiju prikupljanjem podataka utjecati na emisije ni radni učinak vozila.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/421  
7.2. Izračun indeks a dijagrama vožnje
Sljedeći indeks i izračuna vaju se u skladu s normom SAE J2951 (revizija iz siječnja 2014.):
(a) IWR indeks inercij skog rada, %;
(b) RMSSE efektivna vrijednost pogreške brzine, km/h.
7.3. [rezer virano]
7.4. Primjena indeks a dijagrama vožnje na određeno vozilo
7.4.1. Potpuno MUI vozila, NOVC-HEV -ovi i NOVC-FCHV -ovi
Indeksi dijagrama vožnje IWR i RMSSE izračuna vaju se i bilježe za primjenjivi ispitni ciklus.
7.4.2. OVC-HEV -ovi
7.4.2.1. Ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bater ije (stavak 3.2.5. Priloga B8.)
Indeksi dijagrama vožnje IWR i RMSSE izračuna vaju se i bilježe za primjenjivi ispitni ciklus.
7.4.2.2. Ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon (stavak 3.2.4.3. Priloga B8.)
Ako je broj ispitnih ciklusa tipa 1. na bater ijski pogon manji od četir i, indeksi dijagrama vožnj e IWR i 
RMSSE izračuna vaju se i bilježe za svaki pojedinačni primjenjivi ispitni ciklus tipa 1. na bate rijski pogon.
Ako broj ispitnih ciklusa tipa 1. na bater ijski pogon nije manji od četir i, indeks i dijagrama vožnje IWR i 
RMSSE izračunava ju se i bilježe za svaki pojedinačni primjenjivi ispitni ciklus tipa 1. na bater ijski pogon. 
U tom se slučaj u prosječni IWR i prosječni RMSSEE za kombinaciju bilo koja dva ciklusa u ispitivanju na 
baterijski pogon uspoređuju s odgovar ajućim kriterijima iz stavka 2.6.8.3.1.3. Priloga B6., a izračunani 
IWR bilo kojeg pojedinačnog ciklusa u ispitivanju na bater ijski pogon ne smije biti manji od –3,0 % ni 
veći od +5,0 %.
7.4.2.3. Ispitivanje gradskim ciklusom (stav ak 3.2.4.3. Priloga B8, pri čemu se WLTC zamjenjuje s WLTC city)
Za potrebe izračuna indeksa dijagrama vožnje dva uzastopno prijeđena gradska ispitna ciklusa (L i M) 
smatraj u se jednim ciklusom.
U gradsk om ciklusu u kojem motor s unutar njim izgaranjem počne trošiti gorivo indeksi dijagrama vožnje 
IWR i RMSSE ne izračunava ju se pojedinačno. Umjest o toga se, ovisno o broju dovršenih gradskih ciklusa 
prije gradsk og ciklusa u kojem se motor s unutar njim izgar anjem pokrenuo, nedov ršeni gradski ciklus 
kombinira s prethodnim gradskim ciklusima na sljedeći način i smatra jednim ciklusom u kontekstu 
izračuna indeks a dijagrama vožnje.
Ako je broj dovršenih gradskih ciklusa paran, nedovršeni gradski ciklus kombinira se s prethodna dva 
dovršena gradska ciklusa. Vidjeti primjer na slici A7/1 u nastavku.HR Službeni list Europske unij e L 423/422 26.11.2021.  
Slika A7/1
Primjer parnog broja dovršenih gradskih ispitnih ciklusa prije gradsk og ciklusa u kojem se motor s 
unut arnjim izgaranjem pokrenuo
Ako je broj dovršenih gradskih ciklusa neparan, nedov ršeni gradski ciklus kombinira se s prethodna tri 
dovršena gradska ciklusa. Vidjeti primjer na slici A7/2 u nastavku.
Slika A7/2
Primjer parnog broja dovršenih gradskih ispitnih ciklusa prije gradsk og ciklusa u kojem se motor s 
unut arnjim izgaranjem pokrenuo
Ako je broj ispitnih ciklusa prema slici A7/1 ili slici A7/2 manji od četir i, indeks i dijagrama vožnje IWR i 
RMSSE izračuna vaju se i bilježe za svaki pojedinačni ispitni ciklus.
Ako broj ispitnih ciklusa prema slici A7/1 ili slici A7/2 nije manji od četir i, indeksi dijagrama vožnj e IWR i 
RMSSE izračunava ju se za svaki pojedinačni ispitni ciklus. U tom se slučaju prosječni IWR i prosječni 
RMSSEE za kombinaciju bilo koja dva ciklusa uspoređuju s odgovara jućim kriterijim a iz 
stavka 2.6.8.3.1.3. Priloga B6., a IWR bilo kojeg pojedinačnog ciklusa ne smije biti manji od –3,0 % ni 
veći od +5,0 %.
7.4.3. PEV
7.4.3.1. Ispitivanje s uzastopnim ciklusima
Ispitivanje s uzastopnim ciklusima prov odi se u skladu sa stavk om 3.4.4.1. Priloga B8. Indeks i dijagrama 
vožnje IWR i RMSSE izračunava ju se i bilježe za svaki pojedinačni ciklus ispitivanja s uzastopnim 
ciklusima. Ispitni ciklus u kojem je postignut kriterij za prekid pražnjenja, kako je utvrđen u 
stavku 3.4.4.1.3. Priloga B8., kombinira se s prethodnim ispitnim ciklusom. Indeks i dijagrama vožnje 
IWR i RMSSE izračunava ju se kao da je riječ o jednom ciklusu.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/423  
7.4.3.2. Skraćeni postupak ispitivanja tipa 1.
Indeksi dijagrama vožnje IWR i RMSSE za skraćeni postupak ispitivanja tipa 1., koji se prov odi u skladu sa 
stavkom 3.4.4.2. Priloga B8., izračunava ju se i bilježe zasebno za dinamički segment 1 i 2. Ne prov odi se 
izračun indeksa dijagrama vožnje tijekom segmenata stalne brzine.
7.4.3.3. Ispitivanje gradskim ciklusom (stav ak 3.4.4.1. Priloga B8, pri čemu se WLTC zamjenjuje s WLTC city)
Za potrebe izračuna indeks a dijagram a vožnj e dva uzastopno prijeđena gradska ispitna ciklusa smatraj u se 
jednim ciklusom.
U gradsk om ciklusu u kojem je postignut kriterij za prekid pražnjenja, kako je utvrđen u stavku 3.4.4.1.3. 
Priloga B8., indeks i dijagrama vožnj e IWR i RMSSE ne izračuna vaju se pojedinačno. Umjesto toga se, 
ovisno o broju dovršenih gradskih ciklusa prije gradsk og ciklusa u kojem je postignut kriterij za prekid 
pražnjenja, nedovršeni gradski ciklus kombinira s prethodnim gradskim ciklusima na sljedeći način i 
smatra jednim ciklusom u konte kstu izračuna indeks a dijagrama vožnje.
Ako je broj dovršenih gradskih ciklusa paran, nedovršeni gradski ciklus kombinira se s prethodna dva 
dovršena gradska ciklusa. Vidjeti primjer na slici A7/3 u nastavku.
Slika A7/3
Primjer parnog broja dovršenih gradskih ispitnih ciklusa prije gradsk og ciklusa u kojem je ispunjen 
kriter ij za prekid pražnjenja
Ako je broj dovršenih gradskih ciklusa neparan, nedov ršeni gradski ciklus kombinira se s prethodna tri 
dovršena gradska ciklusa. Vidjeti primjer na slici A7/4 u nastavku.
Slika A7/4
Primjer nepar nog broja dovršenih gradskih ispitnih ciklusa prije gradsk og ciklusa u kojem je ispunjen 
kriter ij za prekid pražnjenja
Ako je broj ispitnih ciklusa prema slici A7/3 ili slici A7/4 manji od četir i, indeks i dijagrama vožnje IWR i 
RMSSE izračuna vaju se i bilježe za svaki od tih ciklusa.HR Službeni list Europske unij e L 423/424 26.11.2021.  
Ako broj ispitnih ciklusa prema slici A7/3 ili slici A7/4 nije manji od četir i, indeksi dijagrama vožnj e IWR i 
RMSSE izračunava ju se i bilježe za svaki od tih ciklusa. U tom se slučaj u prosječni IWR i prosječni RMSSEE 
za kombinaciju bilo koja dva ciklusa uspoređuju s odgo varajućim kriterijima iz stavka 2.6.8.3.1. 
Priloga B6., a IWR bilo kojeg pojedinačnog ciklusa ne smije biti manji od –3,0 % ni veći od +5,0 %.
8. IZRAČUNA VANJE N/V OMJERA
Omjer i n/v izračuna vaju se prema sljedećoj jednadžbi:
ðn
vÞi¼ðri×raxle×60000Þ=ðU dyn×3:6Þ
pri čemu je
n brzina vrtnje motora, min-1
v brzina vozila, km/h
ri prijeno sni omjer u stupnju i
raxle prijeno sni omjer osovine
Udyn dinamički opseg kotrljanja guma na pogonsk oj osovini koji se izračuna va sljedećom 
jednadžbom:
Udyn¼3:05×ð2ðH=W
100Þ×W þðR×25:4ÞÞ
pri čemu je:
H/W omjer visine i širine gume, npr. 45 za gumu 225/45 R17
W širina gume, mm, npr. 225 za gumu 225/45 R17
R promjer kotača, palac, npr. 17 za gumu 225/45 R17
Udyn rezultat koji se zaokr užuje na najbliži cijeli broj u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika, mm
Ako se Udyn razlikuje za prednju i stražnju osovinu, na dinamometr u se vrijednost n/v za glavnu pogonsku 
osovinu primjenjuje i u 2WD načinu rada i u 4WD načinu rada.
Nadležnom tijelu na zahtjev se mora ju dostaviti potrebne informaci je za taj odabir .HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/425  
PRILOG B8. 
Potpuno elektr ična vozila, hibr idna elektr ična vozila i hibr idna vozila s gorivnim ćelijama na 
kompr imirani vodik 
1. OPĆI ZAHT JEVI
Za ispitivanje NOVC-HEV -ova, OVC-HEV -ova i NOVC-FCHV -ova (ovisno o slučaju) Dodatak 2. i Dodatak 3. 
ovom Prilogu zamjenjuju Dodatak 2. Prilogu 6.
Osim ako nije navedeno drugači je, svi zahtjevi iz ovog Priloga primjenjuju se na vozila neovi sno o tome imaju 
li načine rada koje može odabrati vozač. Osim ako u ovom Prilogu nije izričito navedeno drugačije, svi 
zahtjevi i postupci iz Priloga B6 i Priloga B7. i dalje se primjenjuju na NOVC-HEV -ove, OVC-HEV -ove, NOVC- 
FCHV -ove, OVC-FCHV -ove i PEV -ove (ovisno o slučaj u).
1.1. Jedinice, točnost i razlučivost elektr ičnih parametara
Jedinice, točnost i razlučivost mjerenja moraju biti u skladu s tablicom A8/1.
Tablica A8/1
Parametr i, jedinice, točnost i razlučiv ost mjerenja 
Param etar Jedinice Točnost Razlučiv ost
Elektr ična energija (a) Wh ±1 % 0,001 kWh (b)
Elektr ična struja A ±0,3 % FSD-a ili ±1 % očitane vrijednosti 
(c),(d)0,1 A
Elektr ični napon V ±0,3 % FSD-a ili ±1 % očitane vrijednosti (c) 0,1 V
(a)Oprema: statičk o brojilo aktivne energije.
(b)brojilo vatsati izmjenične struje, razred 1 u skladu s normom IEC 62053-21 ili ekvivalentnom.
(c)Ovisno što je veće.
(d)Učestalost integraci je struje od najmanje 20 Hz.
[Tablica A8/2 rezer virano]
1.2. Ispitivanje emisija i potrošnje goriva
Parametr i, jedinice i točnost mjerenja moraju biti jednaki onima koji se zahtijeva ju za potpuno MUI vozila.
1.3. Zaokr uživanje ispitnih rezultata
1.3.1. Rezultati međuk oraka u izračunima zaokr užuju se samo ako je zaokr uživanje u međuk oracima propisano.
1.3.2. Za OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove konačni rezultat kriterijskih emisija zaokr užuju se u skladu sa 
stavkom 1.3.2. Priloga B7., korekcijs ki faktor za NOx KH zaokr užuje se u skladu sa stavk om 1.3.3. 
Priloga B7. i faktor razr jeđivanja DF zaokr užuje se u skladu sa stavk om 1.3.4. Priloga B7.
1.3.3. Ako nešto nije propisano u normama, primjenjuje se dobra inženjerska procjena.
1.3.4. Zaokr uživanje rezultata auton omije, CO 2, potrošnje energije i potrošnje goriva opisano je u tablicama s 
izračunima u ovom Prilogu.HR Službeni list Europske unij e L 423/426 26.11.2021.  
1.4. Klasifikacija vozila
Svi OVC-HEV -ovi, NOVC-HEV -ovi, PEV -ovi, OVC-FCH-ovi i NOVC-FCHV -ovi su vozila razreda 3. Primjenjiv 
ispitni ciklus za postupak ispitivanja tipa 1. određuje se u skladu sa stavk om 1.4.2. ovog Priloga na teme lju 
odgo varaj ućeg referentnog ispitnog ciklusa opisanog u stavku 1.4.1. ovog Priloga .
1.4.1. Referentni ispitni ciklus
1.4.1.1. Referentni ispitni ciklusi za razred 3 utvrđeni su u stavku 3.3. Priloga B1.
1.4.1.2. Za PEV -ove je moguće primij eniti postupak prilagođavanja ciklusa snižavan jem brzine u skladu sa stav cima 
8.2.3. i 8.3. Priloga B1. na ispitne cikluse u skladu sa stavk om 3.3. Priloga B1. zamjenom nazivne s najv ećom 
neto snagom u skladu s Praviln ikom br. 85. U takvo m slučaju ciklus prilagođen snižavan jem brzine postaje 
referentni ispitni ciklus.
1.4.2. Primjenjivi ispitni ciklus
1.4.2.1. Primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a
Referentni ispitni ciklus u skladu sa stavk om 1.4.1. ovog Priloga je primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a (WL TC) za 
postupak ispitivanja tipa 1.
Ako se primjenjuje stavak 9. Priloga B1. na temelju referentnog ispitnog ciklusa iz stavka 1.4.1. ovog Priloga, 
taj prilagođeni ispitni ciklus postaje primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a (WL TC) za postupak ispitivanja tipa 1.
1.4.2.2. Samo razina 1A
Primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a
Gradski ispitni ciklus WLTP-a (WL TC city) za razred 3 utvrđen je u stavku 3.5. Priloga B1.
1.5. OVC-HEV -ovi, NOVC-HEV -ovi, OVC-FC HV-ovi, NOVC-FCHV -ovi i PEV -ovi s ručnim mjenjačem
Vozila se voze prema indikatoru za promjenu stupnja prijeno sa, ako postoji, ili u skladu s uputama u 
proizv ođačevu priručniku za upotrebu.
2. UHOD AVANJE ISPITNOG VOZIL A
Vozilo koje se ispituje u skladu s ovim Prilogom mora biti u dobrom tehničk om stanju i uhodano u skladu s 
proizv ođačevim prepor ukama. Ako REESS-ov i rade iznad uobičajenog podr učja radnih temperatura, 
rukovatelj mora primij eniti prepor učeni postupak proizvođ ača vozila kako bi održao temperatur u REESS-ov a 
u uobičajeno m radnom podr učju. Proizv ođač je dužan dokazati da rad REESS-ov a sustava za upra vljanje 
topl inom nije onemogućen ni ograničen.
2.1. OVC-HEV -ovi i NOVC-HEV -ovi se uhodava ju skladu sa zahtjevima iz stavka 2.3.3. Priloga B6.
2.2. NOVC-FCHV -ovi i OVC-FC HV-ovi se uhodava ju najmanje 300 km s ugrađenom gorivnom ćelijom i 
REESS-om.
2.3. PEV -ovi se uhodava ju najmanje 300 km ili na udaljenosti koju mogu prijeći s jednim potpunim punjenjem, 
ovisno što je dulje.
2.4. Iz praćenja se isključuju svi REESS-ovi koji ne utječu na masene emisije CO 2 ili potrošnju H2.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/427  
3. ISPITNI POSTUP AK
3.1. Opći zahtjevi
3.1.1. Za sve OVC-HEV -ove, NOVC-HEV -ove, PEV -ove, OVC-FC H-ov e i NOVC-FC HV-ove primjenjuje se sljedeće 
prema potrebi:
3.1.1.1. Vozilo se primjenjivim ispitnim ciklusima kako je opisano u stavku 1.4.2. ovog Priloga.
3.1.1.2. Ako vozilo ne može slijediti primjenjivi ispitni ciklus unutar dopušte nih odstupanja od dijagram a brzine u 
skladu sa stavk om 2.6.8.3.1.2. Priloga 6., ako nije drukči je naved eno, komanda akcelerator a mora biti 
potpuno aktivirana dok se ponovno ne uskladi s dijagram om brzine.
3.1.1.3. Postupak uključivanja pogonsk og sklopa inicira se uređajima namijen jenima za tu svrhu u skladu s uputama 
proizv ođača.
3.1.1.4. Za OVC-HEV -ove, NOVC-HEV -ove, PEV -ove, OVC-FC H-ov e i NOVC-FCHV -ove uzork ovanje emisi ja ispušnih 
plino va i mjerenje potrošnje elektr ične energi je za svaki primjenjivi ispitni ciklus počinje prije ili na početku 
postupka pokretanja vozila i završava na kraju svak og primjenjivo g ispitnog ciklusa.
3.1.1.5. Za OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove emisije plino vitih spojeva analiziraju se za svaku pojedinačnu fazu 
ispitivanja. Dopušt eno je presk očiti analizu za faze u kojima nije bilo rada motora s unutar njim izgar anjem.
3.1.1.6. Ako je primjenjivo , broj čestica analizira se za svaku pojedinačnu fazu, a čestična tvar za svaki primjenjiv 
ispitni ciklus.
3.1.2. Prisilno hlađenje, kako je opisano u stavku 2.7.2. Priloga B6., dopušte no je samo za ispitivanje tipa 1. OVC- 
HEV -ova pri pogonu s dopunjavan jem bater ija u skladu sa stavk om 3.2. ovog Priloga i za ispitivanje NOVC- 
HEV -ova u skladu sa stavk om 3.3. ovog Priloga .
3.1.3. Zahtjevi iz stavaka 2.2.2.1.2. i 2.2.2.1.3. Priloga B6. se ne primjenjuju ako je ispitivanje PEV -ova provede no u 
skladu sa stavk om 3.4. odnosno ako je ispitivanje FCHV -ova provedeno u skladu sa stav cima 3.2. i 3.5.
3.2. OVC-HEV -ovi i OVC-FC HV-ovi
3.2.1. Vozilo se ispituje u radnom stanju s bater ijskim pogonom (CD stanje) i radnom stanju s dopunja vanjem 
baterije (CS stanje).
3.2.2. Postoje četir i potenci jalna ispitna slijeda za ispitivanje vozila:
3.2.2.1. 1. opcija: ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon bez naknadnog ispitivanja tipa 1. s dopunja vanjem bater ije;
3.2.2.2. 2. opcija: ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem baterije bez naknadnog ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon;
3.2.2.3. 3. opcija: ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon s naknadnim ispitivanjem tipa 1. s dopunjavanjem bater ije;
3.2.2.4. 4. opcija: ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem baterije s naknadnim ispitivanjem tipa 1. na bater ijski pogon.HR Službeni list Europske unij e L 423/428 26.11.2021.  
Slika A8/1
Potencijalni ispitni slijedo vi za ispitivanje OVC-HEV -ova i OVC-FCHV -ova
3.2.3. Način rada koji može odabrati vozač postavl ja se u skladu sa sljedećim ispitnim slijedovima (1. – 4. opcija) .
3.2.4. Ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon bez naknadnog ispitivanja tipa 1. s dopunja vanjem bater ije (1. opcija)
Na slici A8.App1/1 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed u skladu s 1. opcijo m, kako je 
opisana u stav cima od 3.2.4.1. do 3.2.4.7. ovog Priloga, i odgovara jući prof il napunjenosti REESS-a.
3.2.4.1. Pretk ondicioniranje
Vozilo se priprema u skladu s postupcima iz stavka 2.2. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.2.4.2. Ispitni uvjeti
3.2.4.2.1. Ispitivanje se prov odi s potpuno napunjenim REESS-om u skladu sa zahtjevima za punjenje iz stavka 2.2.3. 
Dodatka 4. ovom Prilogu i s vozilom u radnom stanju na bate rijski pogon, kako je definiran o u stavku 3.3.5. 
ovog Pravi lnika.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/429  
3.2.4.2.2. Odabir načina rada koji može odabrati vozač
Za vozila s načinom rada koji može odabrati vozač način rada za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon odabire 
se u skladu sa stavk om 2. Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.2.4.3. Postupak ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon
3.2.4.3.1. Postupak ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon sastoji se od nekoliko uzastopnih ciklusa, nakon svak og od 
kojih je razdoblje kondicioniranja ne dulje od 30 minuta dok se ne postigne radno stanje s dopunjavanjem 
baterije.
3.2.4.3.2. Tijekom kondicioniranja između pojedinačnih primjenjivih ispitnih ciklusa pogonski sustav ne smije biti 
aktivan niti se REESS smije puniti iz vanjsk og izvora elektr ične energi je. Instr umenti za mjerenje elektr ične 
struje svih REESS-ova i za određivanje elektr ičnog napona svih REESS-ov a u skladu s Dodatk om 3. ovom 
Prilogu ne isključuju se između faza ispitnog ciklusa. Kad se mjer i amper metrom, integraci ja traje tijek om 
cijelog ispitivanja, sve do njego va kraja.
Vozilo ponovn o pokrenuto nakon kondicioniranja mora raditi u načinu rada koji može odabrati vozač u 
skladu sa stavk om 3.2.4.2.2. ovog Priloga.
3.2.4.3.3. Odstupa jući od stavka 5.3.1. Priloga B5. i uz stavak 5.3.1.2. Priloga B5., analizatori mogu biti umjereni i 
njiho vo nulto umjera vanje provj ereno prije i poslije ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon.
3.2.4.4. Kraj ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon
Smatra se da je ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon završeno kad se prvi put postigne kriterij za prekid 
pražnjenja u skladu sa stavk om 3.2.4.5. ovog Priloga. Broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a je n + 1; taj 
broj uključuje ciklus u kojem je kriterij za prekid pražnjenja prvi put postignut.
Primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a n definira se kao prijelazni ciklus.
Primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a n + 1 definira se kao potvrdni ciklus.
Za vozila bez sposobnosti dopunjavan ja bater ije tijek om cijelog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a 
ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon je završeno kad se na standardnoj ugrađenoj ploči s instr umentima 
prikaže znak za zaustavlj anje vozila ili nakon što vozilo prek orači propisano dopušt eno odstupanje od 
dijagrama brzine tijekom najmanje 4 uzast opne sekunde. Komanda akceleratora se potpuno otpušta, a vozilo 
se mora zausta viti kočenjem u roku od 60 sekundi.
3.2.4.5. Kriterij za prekid pražnjenja
3.2.4.5.1. U svak om prijeđenom primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a određuje se je li kriterij za prekid pražnjenja 
postignut.
3.2.4.5.2. Kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon je postignut kad je relativna promjena 
elektr ične energije REEC i, izračunana sljedećom jednadžbom, manja od 0,04.
REEC i¼jΔE REESS,i j
Ecycle×1
3600
pri čemu je
REEC i relativna promjena elektr ične energije u razmatranom primjenjivo m ispitnom ciklusu i u 
ispitivanju tipa 1. na bater ijski pogon
ΔEREESS,i promjena elektr ične energije svih REESS-ov a razmatranog ispitnog ciklusa i u ispitivanju tipa 1. 
na bater ijski pogon izračunana u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, WhHR Službeni list Europske unij e L 423/430 26.11.2021.  
Ecycle ciklusna potrošnja energije u razmatranom primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a izračunana 
u skladu sa stavk om 5. Priloga B7., Ws
i indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
1
3600faktor konver zije u Wh za ciklusnu potrošnju energi je
3.2.4.6. Punjenje REESS-a i mjerenje dopunjene elektr ične energije
3.2.4.6.1. Vozilo se spaja na elektr ičnu mrežu u roku od 120 minuta od primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a n + 1 u 
kojem je kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon prvi put postignut.
REESS je potpuno napunjen kad se ispuni kriterij za prekid punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. 
ovom Prilogu.
3.2.4.6.2. Oprema za mjerenje elektr ične energije, postavljena između punjača vozila i elektr ične mreže, mjer i elektr ičnu 
energi ju dopunjenu iz elektr ične mreže EAC i trajanje punjenja. Mjerenje elektr ične energi je može se zaustaviti 
kad se ispuni kriterij za prekid punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.2.4.7. Svaki pojedinačni primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u ispitivanju tipa 1. na bate rijski pogon mora ispunjav ati 
primjenjive granične vrijednosti kriterijskih emisija u skladu sa stavk om 1.2. Priloga B6.
3.2.5. Ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem baterije bez naknadnog ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon (2. opcija)
Na slici A8.App1/2 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed u skladu s 2. opcijo m, kako je 
opisana u stav cima od 3.2.5.1. do 3.2.5.3.3. ovog Priloga, i odgovara jući prof il napunjenosti REESS-a.
3.2.5.1. Pretk ondicioniranje i kondicioniranje
Vozilo se priprema u skladu s postupcima iz stavka 2.1. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.2.5.2. Ispitni uvjeti
3.2.5.2.1. Ispitivanja se prov ode dok vozilo radi u radnom stanju s dopunjavan jem bater ije, kako je definiran o u 
stavku 3.3.6. ovog Pravi lnika.
3.2.5.2.2. Odabir načina rada koji može odabrati vozač
Za vozila s načinom rada koji može odabrati vozač način rada za ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem bater ije 
odabire se u skladu sa stavk om 3. Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.2.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1.
3.2.5.3.1. Vozilo se ispituje u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. opisanom u Prilogu B6.
3.2.5.3.2. Ako je potrebno, masena emisi ja CO 2 korigira se u skladu s Dodatk om 2. ovom Prilogu.
3.2.5.3.3. Ispitivanje u skladu sa stavk om 3.2.5.3.1. ovog Priloga mora ispuniti primjenjive granične vrijednosti 
kriterijskih emisi ja u skladu sa stavk om 1.2. Priloga B6.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/431  
3.2.6. Ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon s naknadnim ispitivanjem tipa 1. s dopunjavanjem bater ije (3. opcija)
Na slici A8.App1/3 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed u skladu s 3. opcijo m, kako je 
opisana u stav cima od 3.2.6.1. do 3.2.6.3. ovog Priloga, i odgovara jući prof il napunjenosti REESS-a.
3.2.6.1. Za ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon primjenjuje se postupak opisan u stavcima od 3.2.4.1. do i uključivo s 
3.2.4.5. i stavak 3.2.4.7. ovog Priloga.
3.2.6.2. Stoga se za ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem bater ije primjenjuje postupak opisan u stav cima od 3.2.5.1. do 
i uključiv o s 3.2.5.3. ovog Priloga . Ne primjenjuju se stavci 2.1.1. i 2.1.2. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.2.6.3. Punjenje REESS-a i mjerenje dopunjene elektr ične energije
3.2.6.3.1. Vozilo se spaja na elektr ičnu mrežu u roku od 120 minuta od kraja ispitivanja tipa 1. s dopunja vanjem 
baterije.
REESS je potpuno napunjen kad se ispuni kriterij za prekid punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. 
ovom Prilogu.
3.2.6.3.2. Oprema za mjerenje energi je, postavljena između punjača vozila i elektr ične mreže, mjer i elektr ičnu energi ju 
dopunjenu iz elektr ične mreže EAC i trajanje punjenja. Mjerenje elektr ične energije može se zaustaviti kad se 
ispuni kriterij za prekid punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.2.7. Ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem baterije s naknadnim ispitivanjem tipa 1. na bater ijski pogon (4. opcija)
Na slici A8.App1/4 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed u skladu s 4. opcijo m, kako je 
opisana u stav cima 3.2.7.1. i 3.2.7.2. ovog Priloga, i odgo varaj ući profil napunjenosti REESS-a.
3.2.7.1. Za ispitivanje tipa 1. s dopunjavan jem bater ije primjenjuje se postupak opisan u stav cima od 3.2.5.1. do i 
uključiv o s 3.2.5.3. i stavak 3.2.6.3.1. ovog Priloga.
3.2.7.2. Stoga se za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon primjenjuje postupak opisan u stav cima od 3.2.4.2. do i 
uključiv o s 3.2.4.7. ovog Priloga.
3.3. NOVC-HEV -ovi
Na slici A8.App1/5 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed, opisan u stav cima od 3.3.1. do 
3.3.3. ovog Priloga, i odgovar ajući prof il napunjenosti REESS-a.
3.3.1. Pretk ondicioniranje i kondicioniranje
3.3.1.1. Vozila se pretk ondicioniraj u u skladu sa stavk om 2.6. Priloga B6.
Uz zahtjeve iz stavka 2.6. Priloga B6. razina napunjenosti pogonsk og REESS-a u ispitivanju s dopunjavanjem 
baterije može se odrediti u skladu s proizv ođačevim prepor ukama prije pretk ondicioniranja kako bi se 
ispitivanje provelo s radnim stanjem s dopunja vanjem baterije.
3.3.1.2. Vozila se kondicioniraj u u skladu sa stavk om 2.7. Priloga B6.
3.3.2. Ispitni uvjeti
3.3.2.1. Ispitivanja se prov ode dok vozilo radi u radnom stanju s dopunjavan jem bater ije, kako je definiran o u 
stavku 3.3.6. ovog Pravi lnika.HR Službeni list Europske unij e L 423/432 26.11.2021.  
3.3.2.2. Odabir načina rada koji može odabrati vozač
Za vozila s načinom rada koji može odabrati vozač način rada za ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem bater ije 
odabire se u skladu sa stavk om 3. Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.3.3. Postupak ispitivanja tipa 1.
3.3.3.1. Vozilo se ispituje u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. opisanim u Prilogu B6.
3.3.3.2. Ako je potrebno, masena emisi ja CO 2 korigira se u skladu s Dodatk om 2. ovom Prilogu.
3.3.3.3. Ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon mora ispunjav ati primjenjive granične vrijednosti kriterijskih emisi ja u 
skladu sa stavk om 1.2. Priloga B6.
3.4. PEV -ovi
3.4.1. Opći zahtjevi
Ispitni postupak kojim se utvrđuju auton omija i potrošnja elektr ične energije potpuno elektr ičnog vozila 
odabire se u skladu s proci jenjenom autonomi jom potpuno elektr ičnog vozila (PER) ispitnog vozila iz 
tablice A8/3. Ako se primjenjuje interpol acijska metoda, primjenjivi ispitni postupak odabire se na teme lju 
proci jenjenog PER -a vozila H iz interpol acijske porodice.
Tablica A8/3
Postupci za utvrđivanje auto nomije i potrošnje elektr ične energije potpuno elektr ičnog vozila 
Primjenjivi ispitni ciklus Procijenjeni PER.... Primjenjivi ispitni postupak
Ispitni ciklus u skladu sa 
stavk om 1.4.2.1. ovog 
Priloga, uključujući fazu 
Extra High…kraći je od duljine 3 primjenjiva 
ciklusa WLTP-a.postupak ispitivanja tipa 1. s 
uzastopnim ciklusima (u skladu sa 
stavkom 3.4.4.1. ovog Priloga)
...nij e kraći od duljine 3 primjenjiva 
ciklusa WLTP-a.skraćeni postupak ispitivanja tipa 1. (u 
skladu sa stavk om 3.4.4.2. ovog Priloga )
Ispitni ciklus u skladu sa 
stavk om 1.4.2.1. ovog 
Priloga, bez faze Extra High…kraći je od duljine 4 primjenjiva 
ciklusa WLTP-a.postupak ispitivanja tipa 1. s 
uzastopnim ciklusima (u skladu sa 
stavkom 3.4.4.1. ovog Priloga)
...nij e kraći od duljine 4 primjenjiva 
ciklusa WLTP-a.skraćeni postupak ispitivanja tipa 1. (u 
skladu sa stavk om 3.4.4.2. ovog Priloga )
Gradski ciklus u skladu sa 
stavk om 1.4.2.2. ovog 
Priloga....nije dostupan u primjenjivom 
ciklusu WLTP-a.postupak ispitivanja tipa 1. s 
uzastopnim ciklusima (u skladu sa 
stavkom 3.4.4.1. ovog Priloga)
Proizv ođač je dužan nadležnom tijelu prije ispitivanja dosta viti dokaze za proci jenjenu auton omiju potpuno 
elektr ičnog vozila (PER). Ako se primjenjuje interpolacijska metoda, primjenjivi ispitni postupak određuje se 
na teme lju procijenj enog PER -a vozila H iz interpol acijske porodice. PER određen primij enjenim ispitnim 
postupk om mora potvrditi da je primijenjen pravilan ispitni postupak.
Na slici A8.App1/6 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed za ispitni postupak tipa 1. s 
uzast opnim ciklusima, kako je opisan u stav cima 3.4.2., 3.4.3. i 3.4.4.1. ovog Priloga, i odgo varaj ući profil 
napunjenosti REESS-a.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/433  
Na slici A8.App1/7 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed za skraćeni ispitni postupak tipa 1., 
kako je opisan u stav cima 3.4.2., 3.4.3. i 3.4.4.2. ovog Priloga, i odgovara jući prof il napunjenosti REESS-a.
3.4.2. Pretk ondicioniranje
Vozilo se priprema u skladu s postupcima iz stavka 3. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.4.3. Odabir načina rada koji može odabrati vozač
Za vozila s načinom rada koji može odabrati voza č način rada za ispitivanje odabire se u skladu sa stavkom 4. 
Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.4.4. Postupak ispitivanja tipa 1. za PEV -ove
3.4.4.1. Postupak ispitivanja tipa 1. s uzast opnim ciklusima
3.4.4.1.1. Dijagram brzine i prekidi
Ispitivanje se obavlja vožnj om uzastopnih primjenjivih ispitnih ciklusa dok se ne postigne kriterij za prekid 
pražnjenja u skladu sa stavk om 3.4.4.1.3. ovog Priloga.
Prekidi zbog odmora vozača i/ili rukovatelja dopušt eni su samo između ispitnih ciklusa i ne smiju trajati dulje 
od 10 minuta. Tijekom prekida pogonski sklop mora biti isključen.
3.4.4.1.2. Mjerenje struje i napona REESS-a
Od početka ispitivanja do postizanja kriterija za prekid pražnjenja elektr ična struja svih REESS-ov a mjer i se u 
skladu sa Dodatk om 3. ovom Prilogu, a elektr ični napon određuje se u skladu s Dodatk om 3. ovom Prilogu.
3.4.4.1.3. Kriterij za prekid pražnjenja
Kriterij za prekid pražnjenja je postignut nakon što vozilo prek orači propisano dopušte no odstupanje od 
dijagrama brzine, kako je definirano u stavku 2.6.8.3.1.2. Priloga B6., tijek om najmanje 4 uzastopne sekunde. 
Komanda akceleratora se potpuno otpušta. Vozilo se kočenjem mora zaustaviti u roku od 60 sekundi.
3.4.4.2. Skraćeni postupak ispitivanja tipa 1.
3.4.4.2.1. Dijagram brzine
Skraćeni postupak ispitivanja tipa 1. sastoji se od dva dinamička segmenta (DS 1 i DS 2) kombinirana s dva 
segmenta stalne brzine (CSS M i CSS E), kako je prikazano na slici A8/2.HR Službeni list Europske unij e L 423/434 26.11.2021.  
Slika A8/2
Dijag ram brzine skraćenog postupk a ispitivanja tipa 1.
Dinamički segmenti DS 1 i DS 2 služe za izračun potrošnje energije u razmatranoj fazi, primjenjivo m gradsk om 
ciklusu WLTP-a i primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a.
Svrha segmenata stalne brzine CSS M i CSS E je da se skrati trajanje ispitivanja time što se REESS brže prazni 
nego postupk om ispitivanja tipa 1. s uzastopni m ciklusima.
3.4.4.2.1.1. Dinamički segmenti
Svaki dinamički segment DS 1 i DS 2 sastoji se od primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a u skladu sa stavk om 
1.4.2.1. ovog Priloga nakon kojeg slijedi primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a u skladu sa 
stavkom 1.4.2.2. ovog Priloga.
3.4.4.2.1.2. Segment stalne brzine
Stalne brzine u segmentima CSS M i CSS E moraju biti jednake. Ako se primjenjuje interpolacijska metod a, 
jednaka stalna brzina primjenjuje se unutar interpolacijsk e porodice.
(a) Specifikacija brzine
Najmanja brzina za segmente stalne brzine je 100 km/h. Ako je prema potrebi isključena faza Extra High 
(Extra High 3), najmanja brzina za segmente stalne brzine je 80 km/h. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje 
nadležnog tijela za segmente stalne brzine smije se odabrati veća stalna brzina.
Ubrza vanje do te stalne brzine mora biti glatko i ne smije trajati dulje od 1 minute od završetka dinamičk og 
segmenta ili, ako postoji prekid u skladu s tablicom A8/4, od početka pokretanja pogonsk og sustava.
Uspora vanje s te stalne brzine mora biti glatko i ne smije trajati dulje od 1 minute od završetka segmenta 
stalne brzine.
Ako je najveća brzina vozila manja od najmanj e brzine propisane za segmente stalne brzine prema 
specifikaciji brzine u ovom stavku, propisana brzina za segment stalne brzine je jednaka najvećoj brzini vozila.
(b) Određivanje prijeđene udaljenosti u segmentima stalne brzine (CSS E i CSS M)
Duljina segmenta stalne brzine CSS E određuje se na temelju postotka iskoristive energije REESS-a UBE STP u 
skladu sa stavk om 4.4.2.1. ovog Priloga . Preostala energi ja pogonsk og REESS-a nakon segmenta dinamičke 
brzine DS 2 ne smije biti veća od 10 % UBE STP. Proizvođač je dužan nakon ispitivanja nadležnom tijelu 
dosta viti dokaz da je taj zahtjev ispunjen.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/435  
Duljina dCSSM segmenta stalne brzine CSS M izračuna va se sljedećom jednadžbom:
dCSSM ¼PER est – d DS1 – d DS2 – d CSSE
pri čemu je
dCSSM duljina segmenta stalne brzine CSS M, km
PER est proci jenjena autonom ija razmatranog potpuno elektr ičnog vozila, km
dDS1 duljina segmenta dinamičke brzine 1, km
dDS2 duljina segmenta dinamičke brzine 2, km
dCSSE duljina segmenta stalne brzine CSS E, km
3.4.4.2.1.3. Prekidi
Prekidi zbog odmora voza ča i/ili operatera dopušteni su samo u segmentima stalne brzine u skladu s 
tablicom A8/4.
Tablica A8/4
Prekidi zbog odmora vozača i/ili operatera 
Udaljenost prijeđena u segmentu stalne brzine CSS M (km) Najveće dopušten o trajanje prekida (min)
do 100 10
do 150 20
do 200 30
do 300 60
veća od 300 na temelju prepor uka proizvođač a
Napomena: Tijekom prekida pogonski sklop mora biti isključen.
3.4.4.2.2. Mjerenje struje i napona REESS-a
Od početka ispitivanja do postizanja kriterija za prekid pražnjenja elektr ična struja svih REESS-ova i elektr ični 
napon svih REESS-ov a određuju se u skladu s Dodatk om 3. ovom Prilogu.
3.4.4.2.3. Kriterij za prekid pražnjenja
Kriterij za prekid pražnjenja je postignut nakon što vozilo u drugom segmentu stalne brzine CSS E prek orači 
propisano dopušteno odstupanje od dijagrama brzine, kako je definiran o u stavku 2.6.8.3.1.2. Priloga B6., 
tijekom najmanj e 4 uzast opne sekunde. Komanda akceleratora se potpuno otpušta. Vozilo se kočenjem mora 
zausta viti u roku od 60 sekundi.
3.4.4.3. Punjenje REESS-a i mjerenje dopunjene elektr ične energije
3.4.4.3.1. Nak on što se vozilo zausta vi u skladu sa stavk om 3.4.4.1.3. ovog Priloga za postupak ispitivanja tipa 1. s 
uzast opnim ciklusima odnosno stavkom 3.4.4.2.3. ovog Priloga za skraćeni postupak ispitivanja tipa 1., 
vozilo se mora spojiti na elektr ičnu mrežu u roku od 120 minuta.
REESS je potpuno napunjen kad se ispuni kriterij za prekid punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. 
ovom Prilogu.HR Službeni list Europske unij e L 423/436 26.11.2021.  
3.4.4.3.2. Oprema za mjerenje energi je, postavljena između punjača vozila i elektr ične mreže, mjer i elektr ičnu energi ju 
dopunjenu iz elektr ične mreže EAC i trajanje punjenja. Mjerenje elektr ične energije može se zaustaviti kad se 
ispuni kriterij za prekid punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.5. NOVC-FCHV -ovi
Na slici A8.App1/5 u Dodatku 1. ovom Prilogu prikazani su ispitni slijed, opisan u stav cima od 3.5.1. do 
3.5.3. ovog Priloga, i odgovar ajući prof il napunjenosti REESS-a.
3.5.1. Pretk ondicioniranje i kondicioniranje
Vozila se pretk ondicioniraj u i kondicioniraju u skladu sa stavk om 3.3.1. ovog Priloga.
3.5.2. Ispitni uvjeti
3.5.2.1. Ispitivanja se prov ode dok vozilo radi u radnom stanju s dopunjavan jem bater ije, kako je definiran o u 
stavku 3.3.6. ovog Pravi lnika.
3.5.2.2. Odabir načina rada koji može odabrati vozač
Za vozila s načinom rada koji može odabrati vozač način rada za ispitivanje tipa 1. s dopunja vanjem bater ije 
odabire se u skladu sa stavk om 3. Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1.
3.5.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. opisanim u Prilogu B6, a potrošnja goriva 
izračuna va se u skladu s Dodatk om 7. ovom Prilogu.
3.5.3.2. Ako je potrebno, potrošnja goriva korigira se u skladu s Dodatk om 2. ovom Prilogu.
4. IZRAČUNI ZA HIBRIDNA ELEK TRIČNA VOZIL A, POTPUNO ELEK TRIČNA VOZIL A I VOZIL A S GORIVNIM 
ĆELIJAMA NA STL AČENI VODIK
4.1. Izračuni spojeva u plino vitim emisijama, emisije čestičnih tvar i i broja emisi jskih čestica
4.1.1. Masene emisije spojeva u plinovitim emisi jama, emisi ja čestične tvar i i broj emisi jskih čestica za OVC-HEV -ove 
i NOVC-HEV -ove pri pogonu s dopunjavan jem bate rije
Emisi ja čestične tvar i PM CS pri pogonu s dopunjavanjem baterije izračunava se u skladu sa stavk om 3.3. 
Priloga B7.
Broj emisijskih čestica PN CS pri pogonu s dopunja vanjem bate rije izračunava se u skladu sa stavkom 4. 
Priloga B7.
4.1.1.1. Koraci postupka za izračuna vanje konačnih rezultata ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bater ije 
za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -ove
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A8/5. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” 
mora ju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržav aju dodatne 
izračune.
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
c primjenjivi cijeli ispitni ciklus
p svaka faza primjenjivo g ciklusa za potrebe izračuna EAER city (prema potrebi), p je gradski vozni 
ciklus
i primjenjiva kompon enta kriterijskih emisi ja (osim CO 2)
CS pogon s dopunjavan jem bate rije
CO 2 masena emisija CO2HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/437  
Tablica A8/5
Izračun konačnih vrijednos ti emisije plino va i učink ovitosti potrošnje goriva (FE samo za razinu 1B) 
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 Prilog B6. neobrađeni 
rezultati 
ispitivanjamasene emisije pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije
stav ci od 3. do i uključujući 3.2.2. Priloga B7.Mi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 , g/km.
2 izlazni podaci 
koraka 1Mi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 ,  
g/km.izračun kombiniranih vrijednosti ciklusa s 
dopunjavan jem bate rije:
Mi,CS,c,2 ¼∑pMi,CS,p,1 ×dp
∑pdp
MCO2,CS,c,2 ¼∑pMCO2,CS,p,1 ×dp
∑pdp
pri čemu je
Mi,CS,c,2 rezultat masene emisije pri pogonu s 
dopunjavan jem bate rije u cijelom ciklusu
MCO2,CS,c,2 rezultat masene emisije CO2 pri 
pogonu s dopunjavanjem bater ije tijek om cijelog 
ciklusa
dp prijeđene udaljenosti u fazama ciklusa pMi,CS,c,2 , g/km;
MCO2,CS,c,2 , g/km.
3 izlazni podaci 
koraka 1MCO2,CS,p,1 , g/km korekcija promjene elektr ične energije REESS-a.
stav ci od 4.1.1.2. do 4.1.1.5. ovog PrilogaMCO2,CS,p,3 , g/km;
MCO2,CS,c,3 , g/km.
izlazni podaci 
koraka 2MCO2,CS,c,2 , g/km
4a izlazni podaci 
koraka 2Mi,CS,c,2 , g/km korekcija masene emisije pri pogonu s 
dopunjavan jem bate rije za sva vozila opremljena 
sustavim a s periodičnom regener acijom Ki u 
skladu s Dodatk om 1. Prilogu B6.
Mi,CS,c,4a ¼Ki×M i,CS,c,2 ili
Mi,CS,c,4a ¼KiþMi,CS,c,2
i
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,Ki×M CO2,CS,c,3
Ili
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,KiþMCO2,CS,c,3
aditivni pomak ili multiplikativni faktor koji 
treba koristiti u skladu s određivanjem Ki
Ako Ki nije primjenjiv :
Mi,CS,c,4a ¼Mi,CS,c,2 MCO2,CS,c,4a ¼MCO2,CS,c,3Mi,CS,c,4a , g/km;
MCO2,CS,c,4a , g/km.
izlazni podaci 
koraka 3MCO2,CS,c,3 , g/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/438 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
4b izlazni podaci 
koraka 3MCO2,CS,p,3 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,3 , g/kmAko je Ki je primjenjiv , fazne vrijednosti CO2 
usklađuju se prema vrijednosti kombiniranog 
ciklusa:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3 ×AF Ki
za svaku fazu p ciklusa,
pri čemu je:
AF Ki¼MCO2,CS,c,4a
MCO2,CS,c,3
Ako Ki nije primjenjiv :
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3MCO2,CS,p,4 , g/km
izlazni podaci 
koraka 4aMCO2,CS,c,4a ,  
g/km
4c izlazni podaci 
koraka 4aMi,CS,c,4a , g/km
MCO2,CS,c,4a ,  
g/kmAko se te vrijednosti upotrebljava ju za provj eru 
sukladnosti proizv odnje, vrijednosti kriterijskih 
emisija i masenih emisija CO2 množe se s 
faktorom uhoda vanja RI utvrđenim u skladu sa 
stavk om 8.2.4. ovog Pravilnika:
Mi,CS,c4c = RIC (j) × Mi,CS,c,4a
MCO2,CS,c,4c = RICO2 (j) x MCO2,CS,c,4a
Ako se te vrijednosti ne upotrebljava ju za 
provje ru sukladnosti proizv odnje:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,CS,c,4c;
MCO2,CS,c,4c
Izračunavanje učink ovitosti potrošnje goriva 
(FE c,4c_tem p) u skladu sa stavk om 6.14.1. 
Priloga B7.
Ako se ta vrijednost upotrebljava za provje ru 
sukladnosti proizvodnje, vrijednost učink ovitosti 
potrošnje goriva množi se s faktorom 
uhodavan ja utvrđenim u skladu sa 
stavk om 8.2.4. ovog Pravilnika:
FEc,4c = RIFE(j) x FEc,4c_tem p
Ako se te vrijednosti ne upotrebljava ju za 
provje ru sukladnosti proizv odnje:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l
5
Rezultat 
jednog 
ispitivanjaizlazni podaci 
koraka 4b i 4cMCO2,CS,p,4 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,4c ,  
g/kmZa razinu 1A:
Korekcij a za ATCT za MCO2,CS,c,4c i MCO2,CS,p,4 u 
skladu sa stavk om 3.8.2. Priloga B6.a
Za razinu 1B:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,p,5 , g/km
Mi,CS,c,4c , g/km; 
FEc,4c, km/lFakt ori pogoršanja izračunani u skladu s 
Prilogom 4C. primjenjuju se na vrijednosti 
kriterijskih emisija.
Ako se te vrijednosti upotrebljava ju za provj eru 
sukladnosti proizv odnje, daljnji koraci (od 6 do 
9) nisu potrebni pa su izlazni podaci ovog koraka 
konačni rezultat.Mi,CS,c,5 , g/km
FEc,5, km/lHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/439  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
6
Rezultati 
ispitivanja 
tipa 1. za 
ispitno 
vozilo Mi,CSSamo za 
razinu 1A: 
izlazni podaci 
koraka 5Za svak o 
ispitivanje:
Mi,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,c,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,5 , g/kmIzračunavanje prosjeka ispitivanja i deklar irana 
vrijednost u skladu sa stav cima od 1.2. do i 
uključujući 1.2.3. Priloga B6.Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,p,6 , g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km
Za razinu 1B
izlazni podaci 
koraka 5FEc,5, km/l Izračunavanje prosjeka ispitivanja i deklar irane 
vrijednosti
stav ci od 1.2. do i uključujući 1.2.3. Priloga B6.
Prov odi se konver zija FEc,declared u MCO2,c,declared za 
primjenjivi ciklus. U tu se svrhu upotreblja vaju 
kriterijske emisi je u cijelom ciklusu.FEc,declared , km/l
MCO2,c,declared , g/km
7
Rezultati 
ispitivanja 
tipa 1. za 
ispitno 
vozilo 
MCO2,CSZa razinu 1A:
izlazni podaci 
koraka 6MCO2,CS,c,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.Usklađivanje faznih vrijednosti
stavak 1.2.4. Priloga B6.
i
MCO2,CS,c,7 ¼MCO2,CS,c,declaredMCO2,CS,c,7 , g/km;
MCO2,CS,p,7 , g/km.
Za razinu 1B:
izlazni podaci 
koraka 5
izlazni podaci 
koraka 6MCO2,CS,c,5 , g/km
MCO2,CS,p,5 , g/km
MCO2,CS,c,declared ,  
g/kmUsklađivanje faznih vrijednosti
stavak 1.2.4. Priloga B6.MCO2,CS,p,7 , g/km
Samo za 
razinu 1A
8
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Konačni 
rezultat 
kriterijskih 
emisija
Ako se ne 
upotrebl -
java 
interpola -
cijska 
metoda, 
korak 9 nije 
potreban pa 
su izlazni 
podaci 
ovog 
koraka 
konačni 
rezultati 
CO2.izlazni podaci 
koraka 6za svak o ispitno 
vozilo H, L i, ako 
je primjenjivo , 
M:
Mi,CS,c,6 , g/kmAko je uz ispitno vozilo H ispitano i ispitno 
vozilo L te, ako je primjenjivo , vozilo M, 
vrijednost kriterijskih emisi ja je najv eća od dvije 
ili, ako je primjenjivo , tri vrijednosti, a označava 
se s Mi,CS,c.
U slučaj u kombiniranih emisija THC+NO x kao 
homologaci jska vrijednost uzima se najviša 
vrijednost zbroja koji se odnosi na vozilo H ili 
vozilo L ili, ako je primjenjivo , vozilo M.
Ako nijedno vozilo L ni, ako je primjenjivo , ni­
jedno vozilo M nije ispitano, Mi,CS,c¼Mi,CS,c,6
Ako se upotreblja va interpolacijska metoda, 
međuvr ijednosti se zaokr užuju u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:
vrijednosti CO 2 dobivene u koraku 7 iz ove 
tablice zaokr užuju se na dva decimalna mjesta. 
Također , izlazni podaci za CO 2 su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska metoda, 
konačne vrijednosti se zaokr užuju u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:Mi,CS,c, g/km;
MCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/440 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
vrijednosti CO 2 dobivene u koraku 7 iz ove 
tablice zaokr užuju se na najbliži cijeli broj.
Samo za 
razinu 1A
9
Rezultat 
pojedinač -
nog vozila
Konačni 
rezultat 
CO 2izlazni podaci 
koraka 8MCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/kmIzračunavanje masene emisije CO 2 u skladu sa 
stavk om 4.5.4.1. ovog Priloga za pojedinačna 
vozila u interpolacijsk oj porodici
Konačne vrijednosti CO 2 pojedinačnog vozila 
zaokr užuju se u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog 
Praviln ika.
Vrijednosti CO2 zaokr užuju se na najbliži cijeli 
broj.
Izlazni podaci su dostupni za svak o pojedinačno 
vozilo .MCO2,CS,c,ind , g/km;
MCO2,CS,p,ind , g/km.
4.1.1.2. Ako korekcij a u skladu sa stavkom 1.1.4. Dodatka 2. ovom Prilogu nije primij enjena, koristi se sljedeća 
masena emisi ja CO 2 pri pogonu s dopunjavanjem bater ije:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb
pri čemu je
MCO2,CS masena emisija CO 2 iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije određena u 
skladu s korak om 3 iz tablice A8/5, g/km
MCO2,CS,nb neurav notežena masena emisija CO2 iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije, 
nekorigirana za energetsk u bilancu, određena u skladu s korak om 2 iz tablice A8/5, g/km
4.1.1.3. Ako je potrebno korigirati masene emisi je CO 2 pri pogonu s dopunjavan jem bater ije u skladu sa 
stavkom 1.1.3. Dodatka 2. ovom Prilogu ili ako je primijenjena korekcij a u skladu sa stavk om 1.1.4. 
Dodatka 2. ovom Prilogu, korekcij ski koeficijent masenih emisija CO2 određuje se u skladu sa stavkom 2. 
Dodatka 2. ovom Prilogu. Korigirana masena emisija CO2 pri pogonu s dopunja vanjem baterije određuje se 
sljedećom jednadžbom:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb  – K CO2×EC DC,CS
pri čemu je
MCO2,CS masena emisija CO 2 iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bate rije u skladu s 
korak om 3 iz tablice A8/5, g/km
MCO2,CS,nb neurav notežena masena emisija CO2 iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije, 
nekorigirana za energetsk u bilancu, određena u skladu s korak om 2 iz tablice A8/5, g/km
EC DC,CS potrošnja elektr ične energi je u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem baterije u skladu 
sa stavk om 4.3. ovog Priloga , Wh/km
KCO2 korekcijski koeficijen t masenih emisi ja CO2 u skladu sa stavkom 2.3.2. Dodatka 2. ovom 
Prilogu, (g/km)/(Wh/km)
4.1.1.4. Ako korekcij ski koeficijent masenih emisi ja CO2 nije određen, masena emisi ja CO2 po fazama izračunava se 
sljedećom jednadžbom:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2×EC DC,CS,pHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/441  
pri čemu je
MCO2,CS,p masena emisija CO 2 iz faze p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bater ije određena 
u skladu s korak om 3 iz tablice A8/5, g/km
MCO2,CS,nb,p neurav notežena masena emisi ja CO2 iz faze p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije, nekorigirana za energetsku bilancu, određena u skladu s korak om 1 iz tablice A8/5, 
g/km
EC DC,CS,p potrošnja elektr ične energije faze p u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem baterije u 
skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km
KCO2 korekcijski koeficijen t masenih emisi ja CO2 u skladu sa stavkom 2.3.2. Dodatka 2. ovom 
Prilogu, (g/km)/(Wh/km)
4.1.1.5. Ako je korekcijski koeficijen t masenih emisi ja CO2 određen, masena emisi ja CO2 po fazama izračuna va se 
sljedećom jednadžbom:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2,p ×EC DC,CS,p
pri čemu je
MCO2,CS,p masena emisija CO 2 iz faze p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bater ije određena 
u skladu s korak om 3 iz tablice A8/5, g/km
MCO2,CS,nb,p neurav notežena masena emisi ja CO2 iz faze p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije, nekorigirana za energetsku bilancu, određena u skladu s korak om 1 iz tablice A8/5, 
g/km
EC DC,CS,p potrošnja elektr ične energije faze p u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije 
određena u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga , Wh/km
KCO2,p korekcijski koeficijent masenih emisija CO2 u skladu sa stavk om 2.3.2.2. Dodatka 2. ovom 
Prilogu, (g/km)/(Wh/km)
p indeks pojedinačne faze u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a
4.1.2. Masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju za OVC-HEV -ove
Za razinu 1A:
Masena emisija CO2 pri pogonu na bate riju ponder irana faktorima korisnosti MCO2,CD izračuna va se sljedećom 
jednadžbom:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×M CO2,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
Za razinu 1B
Masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju MCO2,CD izračunava se sljedećom jednadžbom:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
pri čemu je
MCO2,CD masena emisija CO2 pri pogonu na bater iju ponder irana faktori ma korisnosti, g/km
MCO2,CD,j masena emisija CO2 u fazi j ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određena u skladu sa 
stavk om 3.2.1. Priloga B7., g/km
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
j indeks ni broj razmatrane fazeHR Službeni list Europske unij e L 423/442 26.11.2021.  
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska metoda , k je broj faza prijeđenih do kraja prijelazno g ciklusa vozila L nveh_L .
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H nveh Hi, ako je primjenjivo , pojedinačno vozilo u 
interpolaci jskoj porodici nveh indmanji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L nveh_L , potvrdni ciklus 
vozila H i, ako je primjenjivo, pojedinačnog vozila uključuju se u izračun. Masena emisija CO2 svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se za nultu potrošnju elektr ične energije ðEC DC,CD,j ¼0Þprimjenom korekcij skog 
koeficijenta za CO 2 u skladu s Dodatk om 2. ovom Prilogu.
4.1.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Masene emisi je spojeva u plinovitim emisijama , emisija čestične tvar i i broj emisijskih čestica ponder irani za 
faktore korisnosti za OVC-HEV -ove
4.1.3.1. Masena emisija spojeva u plino vitim emisi jama ponder irana faktori ma korisnosti
Mi,weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×M i,CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×M i,CS
pri čemu je
Mi, weighted masena emisija spoja i ponder irana faktorima korisnosti, g/km
i indeks razmatranog spoja u plino vitim emisi jama (osim CO2)
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
Mi,CD, j masena emisi ja spoja i u plino vitim emisijama u fazi j ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon 
određena u skladu sa stavk om 3.2.1. Priloga B7., g/km
Mi, CS masena emisija spoja i u plino vitim emisijama ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije određena u skladu s korak om 6 iz tablice A8/5, g/km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Masena emisija CO 2 ponder irana faktorima korisnosti izračuna va se sljedećom jednadžbom:
MCO2,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞave×M CO2,CD,declared þ�
1 – ð∑k
j¼1UF jÞave�
×M CO2,CS,declared
pri čemu je
MCO2,weight ed masena emisija CO2 pri pogonu na bater iju ponder irana faktori ma korisnosti, g/km
MCO2,CD,declared deklar irana masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 14 iz 
tablice A8/8, g/km
MCO2,CS,declared deklar irana masena emisi ja CO2 pri pogonu s dopunja vanjem bater ije u skladu s 
korak om 7 iz tablice A8/5, g/km
ð∑k
j¼1UF jÞaveprosjek zbroja faktora korisnosti svak og ispitivanja na bater ijski pogon
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelazno g ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog 
PrilogaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/443  
Ako se za CO 2 primjenjuje interpolacijsk a metoda, k je broj faza prijeđenih do kraja prijelazno g ciklusa vozila 
L nveh_L . za potrebe obje jednadžbe u ovom stavku.
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H nveh Hi, ako je primjenjivo , pojedinačno vozilo u 
interpolaci jskoj porodici nveh indmanji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L nveh_L , potvrdni ciklus 
vozila H i, ako je primjenjivo, pojedinačnog vozila uključuju se u izračun. Masena emisija CO2 svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se za nultu potrošnju elektr ične energije ðEC DC,CD,j ¼0primjenom korekcij skog 
koeficijenta za CO 2 u skladu s Dodatk om 2. ovom Prilogu.
4.1.3.2. Broj emisijskih čestica ponder iran faktorima korisnosti izračuna va se sljedećom jednadžbom:
PN weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×PN CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×PN CS
pri čemu je
PN weighted broj emisi jskih čestica, čestica ponder iran faktori ma korisnosti, čestice po kilometr u
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
PN CD,j broj emisijskih čestica u fazi j ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određen u skladu sa 
stavk om 4. Priloga B7., čestice po kilometr u
PN CS broj emisijskih čestica u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije određen u 
skladu sa stavk om 4.1.1. ovog Priloga, čestice po kilometr u
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
4.1.3.3. Emisi ja čestične tvar i ponder irana faktorima korisnosti izračuna va se sljedećom jednadžbom:
PM weighted ¼∑nc
c¼1ðUF c×PM CD,cÞþð1 – ∑nc
c¼1UF cÞ×PM CS
pri čemu je
PM weighted emisija čestične tvar i ponder irana faktori ma korisnosti, mg/km
UF c faktor korisnosti ciklusa c u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
PM CD,c emisija čestične tvar i u ciklusu c ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon određena u skladu sa 
stavk om 3.3. Priloga B7., mg/km
PM CS emisija čestične tvar i u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bate rije u skladu sa 
stavk om 4.1.1. ovog Priloga, mg/km
c indeks ni broj razmatranog ciklusa
nc broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa 
stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
4.2. Izračun potrošnje goriva i učink ovitosti potrošnje goriva
4.2.1. Potrošnja goriva i učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije za OVC-HEV -ove, OVC- 
FCHV -ove, NOVC-HEV -ove i NOVC-FC HV-ove
4.2.1.1. Potrošnja goriva i učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem bate rije za OVC-HEV -ove i 
NOVC-HEV -ove izračuna va se u skladu s koracima iz tablice A8/6.HR Službeni list Europske unij e L 423/444 26.11.2021.  
Tablica A8/6
Izračun konačnih vrijednos ti potrošnje goriva i učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu s dopunjav anjem 
bater ije za OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove (FE samo za razinu 1B) 
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 izlazni podaci 
koraka 6
tablica A8/5Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 , g/km
FEc,declared , km/lIzračunavanje potrošnje goriva FC CS,c u skladu sa 
stavk om 6. Priloga B7. na teme lju MCO2 ,CS,C,7 i 
konverzi ja u učink ovitost potrošnje goriva FECS,c 
za faznu vrijednost
FECS,c = FECS,declared
Izračunavanje potrošnje goriva prov odi se 
zasebno za primjenjivi ciklus i za njegove faze.
U tu se svrhu:
(a) upotrebljava ju primjenjive fazne ili ciklusne 
vrijednosti CO2;
(b) upotrebljava ju kriterijske emisi je u cijelom 
ciklusu.FC CS,c,1 , l/100 km 
FECS,c,1 , km/l;
FC CS,p,1 , l/100 km. 
FECS,p,1 km/l
izlazni podaci 
koraka 7
tablica A8/5MCO2,CS,c,7 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,7 ,  
g/km.
2
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Ako se ne 
upotrebl -
java 
interpola -
cijska 
metoda, 
korak 3 nije 
potreban pa 
su izlazni 
podaci 
ovog 
koraka 
konačni 
rezultati.izlazni podaci 
koraka 1FC CS,c,1 ,  
l/100 km;
FC CS,p,1 ,  
l/100 km
FECS,c,1 , km/l. 
FECS,p,1 , km/lZa FC i FE uzimaju se vrijednosti dobivene u 
koraku 1 ove tablice.
Ako se upotreblja va interpolacijska metoda, 
međuvr ijednosti se zaokr užuju u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:
FC i FE zaokr užuju se na tri decimalna mjesta.
Izlazni podaci su dostupni za vozila H, L i, ako je 
primjenjivo , vozilo M.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska metoda, 
konačne vrijednosti se zaokr užuju u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:
FC i FE zaokr užuju se na jedno decimalno mjesto.FC CS,c, l/100 km;
FC CS,p, l/100 km
FECS,c, km/l
FECS,p, km/l
3
Rezultat 
pojedinač -
nog vozila
Konačni 
rezultat FC i 
FEizlazni podaci 
koraka 2FC CS,c, l/100 km;
FC CS,p, l/100 km
FECS,c, km/l
FECS,p, km/lIzračunavanje potrošnje goriva u skladu sa 
stavk om 4.5.5.1.1. ovog Priloga za pojedinačna 
vozila u interpolacijsk oj porodici
Izračunavanje učink ovitosti potrošnje goriva u 
skladu sa stavk om 4.5.5.1.2. ovog Priloga za 
pojedinačna vozila u interpolacijsk oj porodici
Konačne vrijednosti pojedinačnog vozila 
zaokr užuju se u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog 
Praviln ika.
FC i FE zaokr užuju se na jedno decimalno mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za svak o pojedinačno 
vozilo .FC CS,c,ind , l/100 km;
FC CS,p,ind , l/100 km
FECS,c,ind , km/l
FECS,p,ind , km/lHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/445  
4.2.1.2. Potrošnja goriva i učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za OVC-FC HV-ove i 
NOVC-FCHV -ove
4.2.1.2.1. Koraci postupka za izračunavanje konačnih rezultata potrošnje goriva i učink ovitosti potrošnje goriva u 
ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije za OVC-FC HV-ove i NOVC-FC HV-ove
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A8/7. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” 
mora ju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržav aju dodatne 
izračune.
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
c primjenjivi cijeli ispitni ciklus
p svaka faza primjenjivo g ciklusa za potrebe izračuna EAER city (prema potrebi), p je gradski vozni 
ciklus
CS pogon s dopunjavan jem bate rije
Tablica A8/7
Izračun konačnih vrijednos ti potrošnje goriva i učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu s 
dopunjav anjem bater ije za OVC-FCHV -ove i NOVC-FC HV-ove (FE samo za razinu 1B) 
Za razinu 1A – svi izračuni iz ove tablice prov ode se samo za cijeli ciklus.  
Za razinu 1B – svi izračuni iz ove tablice prov ode se za cijeli ciklus i za pojedinačne faze.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 Dodatak 7. 
ovom Priloguneurav notežena 
potrošnja 
goriva pri 
pogonu s 
dopunjavan jem 
bater ije
FC CS,nb  
kg/100 kmPotrošnja goriva pri pogonu s 
dopunjavan jem bate rije FC CS,c,1 u skladu sa 
stavk om 2.2.6. Dodatka 7. ovom Prilogu
Izračunavanje potrošnje goriva prov odi se 
zasebno za primjenjivi ciklus i za njegove 
faze.
U tu se svrhu upotrebljava ju primjenjive 
fazne ili ciklusne vrijednosti FC-a.
Vrijednosti po fazama u skladu sa 
stavk om 2.2.7. Dodatka 7. ovom PriloguFC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 , kg/100 km
2 izlazni podaci 
koraka 1FC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 ,  
kg/100 kmKorekcij a promjene elektr ične energije 
REESS-a
Stav ci od 4.2.1.2.2. do 4.2.1.2.5. (ako je 
primjenjivo ) ovog PrilogaFC CS,c,2 , kg/100 km
Za razinu 1B
FC CS,p,2 , kg/100 km
3
Rezultat jednog 
ispitivanjaizlazni podaci 
koraka 2FC CS,p,2 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,2 ,  
kg/100 kmFCCS,p,3 ¼FCCS,p,2 FCCS,c,3 ¼FCCS,c,2
Za razinu 1B
Konver zija potrošnje goriva FC u 
učink ovitosti potrošnje goriva FEFC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 , kg/100 km; 
FECS,p,3 , km/kg; 
FECS,c,3 , km/kgHR Službeni list Europske unij e L 423/446 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
4 izlazni podaci 
koraka 3Za svak o 
ispitivanje:
FC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 ,  
kg/100 km;
FECS,p,3 , km/kg 
FECS,c,3 , km/kgIzračunavanje prosjeka ispitivanja i 
deklar irana vrijednost u skladu sa stav cima 
od 1.2. do i uključujući 1.2.3. Priloga B6.FC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 , kg/100 km; 
FECS,p,4 , km/kg; 
FECS,c,4 , km/kg
5
Rezultat 
interpolacijske 
porodice
Ako se ne 
upotrebljava 
interpolacijska 
metod a, korak 
6 nije potreban 
pa su izlazni 
podaci ovog 
koraka konačni 
rezultati.
Rezultati 
ispitivanja 
tipa 1. za 
ispitno vozilo 
FC CSizlazni podaci 
koraka 4FC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,declared ,  
kg/100 km
FECS,p,4 , km/kg 
FECS,c,4 , km/kg;
FECS,c,declared ,  
km/kgUsklađivanje faznih vrijednosti
Stavak 1.2.4. Priloga B6.
i
FCCS,c,5 ¼FCCS,c,declared
FECS,c,5 ¼FECS,c,declared
FC i FE se zaokr užuju na dva decimalna 
mjesta u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog 
Praviln ika.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, konačne vrijednosti se zaokr užuju 
na jedno decimalno mjesto u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.FC CS,p,5 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,5 , kg/100 km
FECS,p,5 , km/kg FECS, 
c,5, km/kg
6
Rezultat poje ­
dinačnog vozila
Konačni rezul ­
tat FC-aizlazni podaci 
koraka 5FC CS,c,5 ,  
kg/100 kmIzračunavanje potrošnje goriva u skladu sa 
stavk om 4.5.5.1.3. ovog Priloga za 
pojedinačna vozila u interpolacijsk oj 
porodici
Konačne vrijednosti pojedinačnog vozila 
zaokr užuju se u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Praviln ika.
Vrijednosti FC-a zaokr užuju se na jedno 
decimalno mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
pojedinačno vozilo .FC CS,c,ind ,  
kg/100 km
4.2.1.2.2. Ako korekcij a u skladu sa stavkom 1.1.4. Dodatka 2. ovom Prilogu nije primij enjena, koristi se sljedeća 
potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije:
FCCS¼FCCS,nb
pri čemu je
FC CS potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije određena u skladu s 
korak om 2 iz tablice A8/7, kg/100 kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/447  
FC CS,nb neurav notežena potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije, 
nekorigirana za energetsk u bilancu, u skladu s korak om 1 iz tablice A8/7, kg/100 km
4.2.1.2.3. Ako je potrebno korigirati potrošnju goriva u skladu sa stavk om 1.1.3. Dodatka 2. ovom Prilogu ili ako je 
primij enjena korekcija u skladu sa stavk om 1.1.4. Dodatka 2. ovom Prilogu, korekcijski koeficijent potrošnje 
goriva određuje se u skladu sa stavk om 2. Dodatka 2. ovom Prilogu. Korigirana potrošnja goriva pri pogonu 
s dopunjavan jem bate rije određuje se sljedećom jednadžbom:
FCCS¼FCCS,nb  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS
pri čemu je
FC CS potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije određena u skladu s 
korak om 2 iz tablice A8/7, kg/100 km
FC CS,nb neurav notežena potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije, 
nekorigirana za energetsk u bilancu, u skladu s korak om 1 iz tablice A8/7, kg/100 km
EC DC,CS potrošnja elektr ične energi je u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem baterije u skladu 
sa stavk om 4.3. ovog Priloga , Wh/km
Kfuel,FCHV korekcijski koeficijent potrošnje goriva u skladu sa stavk om 2.3.1. Dodatka 2. ovom Prilogu, 
(kg/100 km)/(Wh/km)
4.2.1.2.4. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1B.
Ako korekcij ski koefic ijent potrošnje goriva nije određen, potrošnja goriva po fazama izračuna va se sljedećom 
jednadžbom:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS,p
pri čemu je
FC CS,p potrošnja goriva u fazi p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bater ije određena u 
skladu s korak om 2 iz tablice A8/7, kg/100 km
FC CS,nb,p neurav notežena potrošnja goriva u fazi p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije, nekorigirana za energets ku bilancu, u skladu s korak om 1 iz tablice A8/7, kg/100 km
EC DC,CS,p potrošnja elektr ične energije faze p u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije 
određena u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga , Wh/km
Kfuel,FCHV korekcijski koeficijent potrošnje goriva u skladu sa stavk om 2.3.1. Dodatka 2. ovom Prilogu, 
(kg/100 km)/(Wh/km)
p indeks pojedinačne faze u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a
4.2.1.2.5. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1B.
Ako je korekcij ski koeficijent potrošnje goriva određen, potrošnja goriva po fazama izračuna va se sljedećom 
jednadžbom:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV,p ×EC DC,CS,p
pri čemu je
FC CS,p potrošnja goriva u fazi p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bater ije određena u 
skladu s korak om 2 iz tablice A8/7, kg/100 km
FC CS,nb,p neurav notežena potrošnja goriva u fazi p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije, nekorigirana za energets ku bilancu, u skladu s korak om 1 iz tablice A8/7, kg/100 kmHR Službeni list Europske unij e L 423/448 26.11.2021.  
EC DC,CS,p potrošnja elektr ične energije faze p u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije 
određena u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga , Wh/km
Kfuel,FCHV ,p korekcijski koeficijen t potrošnje goriva za korekciju faze p u skladu sa stavkom 2.3.1.2. 
Dodatka 2. ovom Prilogu, (kg/100 km)/(Wh/km)
p indeks pojedinačne faze u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a
4.2.2. Potrošnja goriva pri pogonu na bate riju za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
Za razinu 1A:
Potrošnja gorivom pri pogonu na bateriju ponder irana faktori ma korisnosti FC CDizračuna va se sljedećom 
jednadžbom:
FCCD¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ
∑k
j¼1UF j
pri čemu je
FC CD potrošnja goriva pri pogonu na bate riju ponder irana faktorima korisnosti, l/100 km za OVC- 
HEV -ove i kg/100 km za OVC-FCHV -ove
FC CD,j potrošnja goriva za fazu j ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određena u skladu sa 
stavk om 6. Priloga B7., l/100 km za OVC-HEV -ove i kg/100 km za OVC-FCHV -ove
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska metod a, k je broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L nveh_L ..
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H nveh Hi, ako je primjenjivo , pojedinačno vozilo u 
interpolaci jskoj porodici nveh indmanji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L nveh_L , potvrdni ciklus 
vozila H i, ako je primjenjivo , pojedinačnog vozila uključuju se u izračun.
Potrošnja goriva svake faze potvrdnog ciklusa izračunava se u skladu sa stavk om 6. Priloga B7. s kriterijskim 
emisijama iz cijelog potvrdnog ciklusa i primjenjivo m faznom vrijednosti CO 2, koja se korigira na nultu 
potrošnju elektr ične energi je EC DC,CD,j ¼0korekcij skim koeficijent om za masu CO 2 (KCO2) u skladu s 
Dodatk om 2. ovom Prilogu.
Za razinu 1B
Učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu na bater iju FECDizračuna va se sljedećom jednadžbom:
FECD¼RCDA
∑n – 1
c¼1dc×1
FECD,cþd n×kCD
FECD,n
pri čemu je
FECD učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu na bater iju, km/l
RCDA stvar na autonom ija na bater ijski pogon u skladu sa stavk om 4.4.5. ovog Priloga, km
FECD,c učink ovitost potrošnje goriva za ciklus c ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određena u 
skladu sa stavk om 6. Priloga B7, km/lHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/449  
c indeks ni broj razmatranog ciklusa
n broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a prijeđenih do kraja prijelazno g ciklusa u skladu sa 
stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
dc prijeđena udaljenost u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a c ispitivanja tipa 1. na bater ijski 
pogon, km
dn prijeđena udaljenost u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a n ispitivanja tipa 1. na bater ijski 
pogon, km
kCDkcd¼MCO2,CS – MCO2,CD,n,
MCO2,CS – MCO2,CD,ave,n – 1
4.2.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja goriva ponder irana faktori ma korisnosti za OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove
Potrošnja goriva ponder irana faktorima korisnosti za OVC-HEV -ove za ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon i 
pri pogonu s dopunjavan jem bate rije izračuna va se sljedećom jednadžbom:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
pri čemu je
FC weighted potrošnja goriva ponder irana faktori ma korisnosti, l/100 km
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
FC CD, j potrošnja goriva u fazi j ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određena u skladu sa 
stavk om 6. Priloga B7, l/100 km
MCO2,CD,declared deklar irana masena emisi ja CO 2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 14 iz 
tablice A8/8, g/km
MCO2,CD,a ve prosječna masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 13 iz tablice A8/8, 
g/km
FC CS potrošnja goriva određena u skladu s korak om 1 iz tablice A8/6, l/100 km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Potrošnja goriva ponder irana faktori ma korisnosti za OVC-FCHV -ove za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon 
i pri pogonu s dopunjavan jem bate rije izračuna va se sljedećom jednadžbom:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×FCCD,declared
FCCD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
pri čemu je
FC weighted potrošnja goriva ponder irana faktori ma korisnosti, kg/100 km
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
FC CD, j potrošnja goriva u fazi j ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određena u skladu sa 
stavk om 6. Priloga B7, kg/100 km
FC CD,declared deklar irana potrošnja goriva pri pogonu na bateriju u skladu s korak om 11 iz tablice A8/9a, 
kg/100 km
FC CD,ave prosječna masena emisija CO2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 10 iz tablice A8/9a, 
kg/100 kmHR Službeni list Europske unij e L 423/450 26.11.2021.  
FC CS potrošnja goriva određena u skladu s korak om 1 iz tablice A8/7, kg/100 km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska metod a, k je broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L nveh_L ..
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H nveh Hi, ako je primjenjivo , pojedinačno vozilo u 
interpolaci jskoj porodici nvehindmanji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L nveh_L , potvrdni ciklus 
vozila H i, ako je primjenjivo , pojedinačnog vozila uključuju se u izračun.
Potrošnja goriva svake faze potvrdnog ciklusa izračunava se u skladu sa stavk om 6. Priloga B7. s kriterijskim 
emisijama iz cijelog potvrdnog ciklusa i primjenjivo m faznom vrijednosti CO2, koja se korigira na nultu 
potrošnju elektr ične energije EC DC,CD,j ¼0korekcijskim koeficijentom za masu CO2 (KCO2) u skladu s 
Dodatk om 2. ovom Prilogu.
4.3. Izračun potrošnje elektr ične energije
Potrošnja elektr ične energi je na teme lju struje i napona utvrđenih u skladu s Dodatk om 3. ovom Prilogu, 
određuje se sljedećom jednadžbom:
EC DC,j¼ΔEREESS,j
dj
pri čemu je
EC DC,j potrošnja elektr ične energije u razmatranom razdoblju j na temelju pražnjenja REESS-a, 
Wh/km
ΔEREESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-ov a u razmatranom razdoblju j, Wh
dj udaljenost prijeđena u razmatranom razdoblju j, km
i
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i
pri čemu je
ΔEREESS,j,i promjena elektr ične energije REESS-a i u razmatranom razdoblju j, Wh
i
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×∫tend
t0UðtÞREESS,j,i ×IðtÞj,idt
pri čemu je
UðtÞREESS,j,i napon REESS-a i u razmatranom razdoblju j utvrđena u skladu s Dodatk om 3. ovom Prilogu, 
V
t0 vrijeme na početku razmatranog razdoblja j, s
tend vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s
IðtÞj,ielektr ična struja REESS-a i u razmatranom razdoblju j utvrđena u skladu s Dodatk om 3. ovom 
Prilogu, AHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/451  
i indeks ni broj razmatranog REESS-a
n ukupan broj REESS-ova
j indeks razmatranog razdoblja, pri čemu razdoblje može biti bilo koja kombinaci ja faza ili 
ciklusa
1
3600faktor konver zije iz Ws u Wh
4.3.1. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bater iju ponder irana faktorima korisnosti na temelju elektr ične 
energi je dopunjene iz elektr ične mreže za OVC-HEV -ove
Potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bater iju ponder irana faktorima korisnosti na temelju elektr ične 
energi je dopunjene iz elektr ične mreže izračunava se sljedećom jednadžbom:
EC AC,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×EC AC,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
pri čemu je
EC AC,CD potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti na 
teme lju elektr ične energije dopunjene iz elektr ične mreže, Wh/km
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
EC AC,CD,j potrošnja elektr ične energije u fazi j na temelju elektr ične energi je dopunjene iz elektr ične 
mreže, Wh/km
i
EC AC,CD,j ¼EC DC,CD,j ×EAC
∑k
j¼1ΔEREESS,j
pri čemu je
EC DC,CD,j potrošnja elektr ične energije faze j na teme lju pražnjenja REESS-a u ispitivanju tipa 1. na 
bater ijski pogon u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km
EAC elektr ična energija dopunjena iz elektr ične mreže utvrđena u skladu sa stavk om 3.2.4.6. ovog 
Priloga, Wh
ΔEREESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-ov a u fazi j utvrđena u skladu sa stavk om 4.3. ovog 
Priloga, Wh
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska metod a, k je broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L,n veh_L .
4.3.2. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja elektr ične energije ponder irana faktorima korisnosti na temelju elektr ične energi je dopunjene iz 
elektr ične mreže za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
Potrošnja elektr ične energije ponder irana faktorima korisnosti na temelju elektr ične energi je dopunjene iz 
elektr ične mreže izračuna va se sljedećom jednadžbom:
EC AC,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞ×EC AC,CD,declaredHR Službeni list Europske unij e L 423/452 26.11.2021.  
pri čemu je
EC AC,weighted potrošnja elektr ične energije ponder irana faktori ma korisnosti na temelju elektr ične energije 
dopunjene iz elektr ične mreže, Wh/km
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatk om 5. ovom Prilogu
EC AC,CD,declared deklar irana potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bater iju na temelju elektr ične energije 
dopunjene iz elektr ične mreže za OVC-HEV -ove u skladu s korak om 14 iz tablice A8/8 i za 
OVC-FCHV -ove u skladu s korak om 11 iz tablice A8/9a, Wh/km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska metod a, k je broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L,n veh_L .
4.3.3. Potrošnja elektr ične energi je za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove (prema potrebi)
4.3.3.1. Određivanje potrošnje elektr ične energije specifič ne za ciklus
Potrošnja elektr ične energije na teme lju elektr ične energi je dopunjene iz elektr ične mreže i ekvivalentne 
auton omije na isključivo elektr ični pogon izračunava se sljedećom jednadžbom:
EC¼EAC
EAER
pri čemu je
EC potrošnja elektr ične energije u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a na temelju elektr ične 
energije dopunjene iz elektr ične mreže i ekvivalentne autonomi je na isključiv o elektr ični 
pogon, Wh/km
EAC elektr ična energija dopunjena iz elektr ične mreže utvrđena u skladu sa stavk om 3.2.4.6. ovog 
Priloga, Wh
EAER ekvivalentna autonomi ja na isključivo elektr ični pogon za OVC-HEV -ove u skladu sa 
stavk om 4.4.4.1. ovog Priloga i za OVC-FC HV-ove u skladu sa stavk om 4.4.6.1. ovog 
Priloga, km
4.3.3.2. Određivanje potrošnje elektr ične energije specifič ne za fazu
Potrošnja elektr ične energije po fazama na teme lju elektr ične energi je dopunjene iz elektr ične mreže i 
ekvivalentne autonomi je na isključivo elektr ični pogon po fazama izračunava se sljedećom jednadžbom:
EC p¼EAC
EAER p
pri čemu je
EC p potrošnja elektr ične energije specifi čna za fazu na teme lju elektr ične energije dopunjene iz 
elektr ične mreže i ekvivalentne auton omije na isključivo elektr ični pogon, Wh/km
EAC elektr ična energija dopunjena iz elektr ične mreže utvrđena u skladu sa stavk om 3.2.4.6. ovog 
Priloga, Wh
EAER p ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon specifična za fazu u skladu sa 
stavk om 4.4.4.2. ovog Priloga, Wh
4.3.4. Potrošnja elektr ične energi je PEV -ova
4.3.4.1. Potrošnja elektr ične energije koja se utvrđuje u ovom stavku izračunava se samo ako je vozilo mog lo slijediti 
primjenjivi WLTP ispitni ciklus WLTP-a unutar dopušt enog odstupanja od dijagrama brzine u skladu sa 
stavkom 2.6.8.3.1.2. Priloga B6. tijek om cijelog razmatranog razdoblja.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/453  
4.3.4.2. Određivanje potrošnje elektr ične energije u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a
Potrošnja elektr ične energije u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a na temelju elektr ične energije 
dopunjene iz elektr ične mreže i auton omije potpuno elektr ičnog vozila izračunava se sljedećom jednadžbom:
EC WLTC ¼EAC
PER WLTC
pri čemu je
EC WLTC potrošnja elektr ične energije u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a na temelju elektr ične 
energije dopunjene iz elektr ične mreže i autonomi je potpuno elektr ičnog vozila za 
primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a, Wh/km
EAC elektr ična energija dopunjena iz elektr ične mreže utvrđena u skladu sa stavk om 3.4.4.3. ovog 
Priloga, Wh
PER WLTC autonom ija potpuno elektr ičnog vozila za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a izračunana u 
skladu sa stavk om 4.4.2.1.1. ili 4.4.2.2.1. ovog Priloga, ovisno o korištenom ispitnom 
postupku za PEV -ove, km
4.3.4.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Određivanje potrošnje elektr ične energije u primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a
Potrošnja elektr ične energi je u primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a na temelju elektr ične 
energi je dopunjene iz elektr ične mreže i auton omije potpuno elektr ičnog vozila za primjenjivi gradski ispitni 
ciklus WLTP-a izračuna va se sljedećom jednadžbom:
EC city¼EAC
PER city
pri čemu je
EC city potrošnja elektr ične energije u primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a na teme lju 
elektr ične energi je dopunjene iz elektr ične mreže i autonomi je potpuno elektr ičnog vozila za 
primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a, Wh/km
EAC elektr ična energija dopunjena iz elektr ične mreže utvrđena u skladu sa stavk om 3.4.4.3. ovog 
Priloga, Wh
PER city autonom ija potpuno elektr ičnog vozila za primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a 
izračunana u skladu sa stavk om 4.4.2.1.2. ili 4.4.2.2.2. ovog Priloga, ovisno o korištenom 
ispitnom postupku za PEV -ove, km
4.3.4.4. Određivanje potrošnje elektr ične energije vrijednosti po fazama
Potrošnja elektr ične energije svake pojedinačne faze na temelju elektr ične energi je dopunjene iz elektr ične 
mreže i autonomi je potpuno elektr ičnog vozila specifi čne za fazu izračunava se sljedećom jednadžbom:
EC p¼EAC
PER p
pri čemu je
EC p potrošnja elektr ične energije svake pojedinačne faze p na temelju elektr ične energije 
dopunjene iz elektr ične mreže i autonomi je potpuno elektr ičnog vozila specifične za fazu, 
Wh/km
EAC elektr ična energija dopunjena iz elektr ične mreže utvrđena u skladu sa stavk om 3.4.4.3. ovog 
Priloga, Wh
PER p autonom ija potpuno elektr ičnog vozila specifična za fazu izračunana u skladu sa stavk om 
4.4.2.1.3. ili 4.4.2.2.3. ovog Priloga , ovisno o korištenom ispitnom postupku za PEV -ove, kmHR Službeni list Europske unij e L 423/454 26.11.2021.  
4.4. Izračun auton omija na elektr ični pogon
Za razinu 1B
Isključuju se izračuni EAER p u kojima je p gradski vozni ciklus.
4.4.1. Autonomi je na isključivo elektr ični pogon AER i AER city za OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove (prema potrebi)
4.4.1.1. Autonomi ja na isključivo elektr ični pogon AER
Autonomi ja na isključivo elektr ični pogon AER za OVC-HEV -ove određuje se ispitivanjem tipa 1. na bater ijski 
pogon iz stavka 3.2.4.3. ovog Priloga, koje je dio ispitnog slijeda 1. opcije i na koje se upućuje u 
stavku 3.2.6.1. ovog Priloga kao na dio ispitnog slijeda 3. opcije, tako što se vozi primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a u skladu sa stavk om 1.4.2.1. ovog Priloga. AER je definiran kao udaljenost prijeđena od početka 
ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon do trenutka kad motor s unutar njim izga ranjem ili, ako je riječ o OVC- 
FCHV -ovi ma, gorivna ćelija počne trošiti gorivo.
4.4.1.2. Gradska auton omija na isključivo elektr ični pogon AER city
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
4.4.1.2.1. Gradska autonomi ja na isključivo elektr ični pogon AER city za OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove određuje se 
ispitivanjem tipa 1. na bater ijski pogon iz stavaka 3.2.4.1., 3.2.4.2. i 3.2.4.3. ovog Priloga, koje je dio ispitnog 
slijeda 1. opcije, tako što se vozi primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a u skladu sa stavk om 1.4.2.2. ovog 
Priloga. AER city je definiran kao udaljenost prijeđena od početka ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon do 
trenutka kad motor s unutar njim izgar anjem ili, ako je riječ o OVC-FCHV -ovima, gorivna ćelija počne trošiti 
gorivo.
Trenutak kad motor s unutar njim izgar anjem ili, ako je riječ o OVC-FC HV-ovi ma, gorivna ćelija počne trošiti 
gorivo smatra se kriterijem za prekid pražnjenja umjest o kriterija za prekid pražnjenja iz stavka 3.2.4.4.
4.4.1.2.2. Kao altern ativa stavku 4.4.1.2.1. ovog Priloga gradska autonomi ja na isključivo elektr ični pogon AER city može 
se odrediti iz ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon iz stavka 3.2.4.3. ovog Priloga tako što se voze primjenjivi 
ispitni ciklusi WLTP-a u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Priloga. U tom se slučaju ispitivanje tipa 1. na 
baterijski pogon primjenjivim gradskim ciklusom WLTP-a ne prov odi nego se gradska autonomi ja na 
isključiv o elektr ični pogon AER city izračuna va sljedećom jednadžbom:
AER city¼UBE city
ECDC,city
pri čemu je
AER city gradska auton omija na isključiv o elektr ični pogon, km
UBE city iskoristiva energija REESS-a utvrđena od početka ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon iz 
stavka 3.2.4.3. ovog Priloga provede nog vožnj om primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a do 
trenutka kad motor s unutar njim izga ranjem počne trošiti gorivo, Wh
EC DC,city ponder irana potrošnja elektr ične energije primjenjivih gradskih ispitnih ciklusa WLTP-a 
prijeđenih isključivo na bater ijski pogon u ispitivanju tipa 1. na bate rijski pogon iz 
stavka 3.2.4.3. ovog Priloga provedenom vožnjom primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a, 
Wh/km
i
UBE city¼∑kþ1
j¼1ΔEREESS,j
pri čemu je
ΔEREESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-ov a u fazi j, WhHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/455  
j indeks ni broj razmatrane faze
k+1 broj faza prijeđenih od početka ispitivanja do trenutka u kojem motor s unutar njim 
izgara njem počne trošiti gorivo
i
EC DC,city ¼∑ncity,pe
j¼1 EC DC,city,j ×K city,j
pri čemu je
EC DC,city ,j potrošnja elektr ične energije j-tog gradsk og ispitnog ciklusa WLTP-a prijeđenog isključivo na 
bater ijski pogon u ispitivanju tipa 1. na bater ijski pogon iz stavka 3.2.4.3. ovog Priloga 
provede nom vožnjom primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a, Wh/km
Kcity,j faktor ponder iranja j-tog primjenjivog gradsk og ispitnog ciklusa WLTP-a prijeđenog 
isključivo na bater ijski pogon u ispitivanju tipa 1. na bater ijski pogon iz stavka 3.2.4.3. ovog 
Priloga provedenom vožnjom primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a
j indeks ni broj razmatranog primjenjivog gradsk og ispitnog ciklusa WLTP-a prijeđenog 
isključivo na bater ijski pogon
ncity,pe broj primjenjivih gradskih ispitnih ciklusa WLTP-a prijeđenih isključivo na baterijski pogon
i
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE city
pri čemu je
ΔEREESS,city,1 promjena elektr ične energije svih REESS-ova u prvom primjenjivom gradsk om ispitnom 
ciklusu WLTP-a u ispitivanju tipa 1. na bater ijski pogon, Wh
i
Kcity,j¼1 – K city,1
ncity,pe  – 1za j¼2ton city,pe
4.4.2. Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila za PEV -ove
Autonomi je koja se utvrđuju u ovom stavku izračunava ju se samo ako je vozilo mog lo slijediti primjenjivi 
ispitni ciklus WLTP-a unutar dopuštenog odstupanja od dijagrama brzine u skladu sa stavk om 2.6.8.3.1.2. 
Priloga B6. tijek om cijelog razmatranog razdoblja.
4.4.2.1. Određivanje autonomi je potpuno elektr ičnog vozila ako se koristi skraćeni postupak ispitivanja tipa 1.
4.4.2.1.1. Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a PER WLTC za PEV -ove 
izračuna va se na temelju skraćenog ispitivanja tipa 1. iz stavka 3.4.4.2. ovog Priloga sljedećom jednadžbom:
PER WLTC ¼UBE STP
ECDC,WLTC
pri čemu je
PER WLTC autonom ija potpuno elektr ičnog vozila u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTC-a za PEV - 
ove, km
UBE STP iskoristiva energija REESS-a utvrđena od početka skraćenog postupka ispitivanja tipa 1. do 
postizanja kriterija za prekid pražnjenja, kako je definiran u stavku 3.4.4.2.3. ovog Priloga, 
WhHR Službeni list Europske unij e L 423/456 26.11.2021.  
EC DC,WL TC ponder irana potrošnja elektr ične energije u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a 
skraćenog postupka ispitivanja tipa 1., Wh/km
i
UBE STP¼ΔEREESS,DS 1þΔEREESS,DS 2þΔEREESS,CSS MþΔEREESS,CCSE
pri čemu je
ΔEREESS,DS 1 promjena elektr ične energi je svih REESS-ova u DS 1 skraćenog postupka ispitivanja tipa 
1., Wh
ΔEREESS,DS2promjena elektr ične energi je svih REESS-ova u DS 2 skraćenog postupka ispitivanja tipa 
1., Wh
ΔEREESS,CSSMpromjena elektr ične energije svih REESS-ov a u CSS M skraćenog postupka ispitivanja tipa 
1., Wh
ΔEREESS,CSSEpromjena elektr ične energije svih REESS-ov a u CSS E skraćenog postupka ispitivanja tipa 
1., Wh
i
EC DC,WLTC ¼∑2
j¼1EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
pri čemu je
EC DC,WL TC,j potrošnja elektr ične energije u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a u DS j skraćenog 
postupka ispitivanja tipa 1. u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km
KWLTC,j faktor ponder iranja za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u DS j skraćenog postupka ispitivanja 
tipa 1.
i
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE STPandK WLTC,2 ¼1 – K WLTC,1
pri čemu je
KWLTC,j faktor ponder iranja za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u DS j skraćenog postupka ispitivanja 
tipa 1.
ΔEREESS,WLTC,1 promjena elektr ične energije svih REESS-ova u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a u DS 1 
skraćenog postupka ispitivanja tipa 1., Wh
4.4.2.1.2. Gradska auton omija potpuno elektr ičnog vozila (PER city)
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila u primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a PER CIT Y za PEV - 
ove izračunava se na temelju skraćenog postupka ispitivanja tipa 1. iz stavka 3.4.4.2. ovog Priloga sljedećom 
jednadžbom:
PER city¼UBE STP
ECDC,city
pri čemu je
PERcity autonom ija potpuno elektr ičnog vozila u primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a 
za PEV -ove, km
UBE STP iskoristiva energija REESS-a u skladu sa stavk om 4.4.2.1.1. ovog Priloga, WhHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/457  
EC DC,city ponder irana potrošnja elektr ične energije u primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu 
WLTP-a u DS 1 i DS 2 skraćenog postupka ispitivanja tipa 1., Wh/km
i
EC DC,city ¼∑4
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
pri čemu je
EC DC,city ,j potrošnja elektr ične energije u primjenjivom gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a – pri čemu 
je prvi primjenjivi gradski ciklus u DS 1 označen s j = 1, drugi primjenjivi gradski ciklus u DS 1 
označen s j = 2, prvi primjenjivi gradski ciklus u DS 2 označen s j = 3, drugi primjenjivi gradski 
ciklus u DS 2 označen s j = 4 – u skraćenom postupku ispitivanja tipa 1. u skladu sa 
stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km
Kcity,j faktor ponder iranja za primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a, pri čemu je prvi primjenjivi 
gradski ciklus u DS 1 označen s j = 1, drugi primjenjivi gradski ciklus u DS 1 označen s j = 2, 
prvi primjenjivi gradski ciklus u DS 2 označen s j = 3, drugi primjenjivi gradski ciklus u DS 2 
označen s j = 4
i
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE STPandK city,j¼1 – K city,1
3forj¼2…4
pri čemu je
ΔEREESS,city,1 promjena energije svih REESS-ov a u prvom primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu 
WLTP-a u DS 1 skraćenog postupka ispitivanja tipa 1., Wh
4.4.2.1.3. Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila specif ična za fazu PER p za PEV -ove izračuna va se na teme lju 
ispitivanja tipa 1. iz stavka 3.4.4.2. ovog Priloga sljedećom jednadžbom:
PER p¼UBE STP
ECDC,p
pri čemu je
PER p autonom ija potpuno elektr ičnog vozila specifi čna za fazu za PEV -ove, km
UBE STP iskoristiva energija REESS-a u skladu sa stavk om 4.4.2.1.1. ovog Priloga, Wh
EC DC,p ponder irana potrošnja elektr ične energi je za svaku pojedinačnu fazu u DS 1 i DS 2 skraćenog 
postupka ispitivanja tipa 1., Wh/km
U slučaj u faza manje brzine (p = low, p = medium) primjenjuju se sljedeće jednadžbe:
EC DC,p¼∑4
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
pri čemu je
EC DC,p,j potrošnja elektr ične energije za fazu p – pri čemu je prva faza p u DS 1 označena s j = 1, druga 
faza p u DS 1 označena s j = 2, prva faza p u DS 2 označena s j = 3, druga faza p u DS 2 označena 
j = 4 – u skraćenom postupku ispitivanja tipa 1. u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, 
Wh/km
Kp,j faktor ponder iranja za fazu p – pri čemu je prva faza p u DS 1 označena s j = 1, druga faza p u 
DS 1 označena s j = 2, prva faza p u DS 2 označena s j = 3, druga faza p u DS 2 označena j = 4 – u 
skraćenom postupku ispitivanja tipa 1.HR Službeni list Europske unij e L 423/458 26.11.2021.  
i
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,j¼1 – K p,1
3forj¼2…4
pri čemu je
ΔEREESS,p,1 promjena energi je svih REESS-ov a u prvoj fazi p u DS 1 skraćenog postupka ispitivanja tipa 
1., Wh
U slučaj u faza velike brzine (p = high, p = extra high) primjenjuju se sljedeće jednadžbe:
EC DC,p¼∑2
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
pri čemu je
EC DC,p,j potrošnja elektr ične energi je za fazu p u DS j skraćenog postupka ispitivanja tipa 1. u skladu sa 
stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km
Kp,j faktor ponder iranja za fazu p u DS j skraćenog postupka ispitivanja tipa 1.
i
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,2¼1 – K p,1
pri čemu je
ΔEREESS,p,1 promjena elektr ične energije svih REESS-ov a u prvoj fazi p u DS 1 skraćenog postupka 
ispitivanja tipa 1., Wh
4.4.2.2. Određivanje autonomi je potpuno elektr ičnog vozila ako se koristi postupak ispitivanja tipa 1. s uzastopnim 
ciklusima
4.4.2.2.1. Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a PER WLTP za PEV -ove 
izračuna va se na temelju ispitivanja tipa 1. iz stavka 3.4.4.1. ovog Priloga sljedećom jednadžbom:
PER WLTC ¼UBE CCP
ECDC,WLTC
pri čemu je
UBE CCP iskoristiva energija REESS-a utvrđena od početka postupka ispitivanja tipa 1. s uzastopnim 
ciklusima do postizanja kriterija za prekid pražnjenja u skladu sa stavk om 3.4.4.1.3. ovog 
Priloga, Wh
EC DC,WL TC potrošnja elektr ične energije za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a određena na teme lju 
potpuno prijeđenih primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a postupka ispitivanja tipa 1. s 
uzastopnim ciklusima, Wh/km
i
UBE CCP¼∑k
j¼1ΔEREESS,j
pri čemu je
ΔEREESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-ov a u fazi j postupka ispitivanja tipa 1. s uzast opnim 
ciklusima, WhHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/459  
j indeks ni broj faze
k broj prijeđenih faza od početka do faze u kojoj je postignut kriterij za prekid pražnjenja, 
uključujući tu fazu
i
EC DC,WLTC ¼∑nWLTC
j¼1 EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
pri čemu je
EC DC,WL TC,j potrošnja elektr ične energi je u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a j u postupku 
ispitivanja tipa 1. s uzastopnim ciklusima u skladu sa stavkom 4.3. ovog Priloga, Wh/km
KWLTC,j faktor ponder iranja za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a j u postupku ispitivanja tipa 1. s 
uzastopnim ciklusima
j indeks ni broj primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
nWLTC ukupan broj potpuno prijeđenih primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a
i
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE CCPandK WLTC,j ¼1 – K WLTC,1
nWLTC  – 1forj¼2…n WLTC
pri čemu je
ΔEREESS,WLTC,1 promjena elektr ične energije svih REESS-o va u prvom primjenjivo m ispitnom ciklusu 
WLTP-a u postupku ispitivanja tipa 1. s uzastopnim ciklusima, Wh
4.4.2.2.2. Gradska auton omija potpuno elektr ičnog vozila (PER city)
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila u gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a PER city za PEV -ove izračuna va 
se na temelju ispitivanja tipa 1. iz stavka 3.4.4.1. ovog Priloga sljedećom jednadžbom:
PER city¼UBE CCP
ECDC,city
pri čemu je
PER city autonom ija potpuno elektr ičnog vozila u gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a za PEV -ove, km
UBE CCP iskoristiva energija REESS-a u skladu sa stavk om 4.4.2.2.1. ovog Priloga, Wh
EC DC,city potrošnja elektr ične energije za primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a određena na teme lju 
potpuno prijeđenih primjenjivih gradskih ispitnih ciklusa WLTP-a postupka ispitivanja tipa 1. 
s uzastopnim ciklusima, Wh/km
i
EC DC,city ¼∑ncity
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
pri čemu je
EC DC,city ,j potrošnja elektr ične energi je u primjenjivo m gradsk om ispitnom ciklusu WLTP-a j u 
postupku ispitivanja tipa 1. s uzastopnim ciklusima u skladu sa stavkom 4.3. ovog Priloga, 
Wh/km
Kcity,j faktor ponder iranja za primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a j u postupku ispitivanja 
tipa 1. s uzast opnim ciklusima
j indeks ni broj primjenjivo g gradsk og ispitnog ciklusa WLTP-aHR Službeni list Europske unij e L 423/460 26.11.2021.  
ncity ukupan broj potpuno prijeđenih primjenjivih gradskih ispitnih ciklusa WLTP-a
i
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE CCPandK city,j¼1 – K city,1
ncity – 1forj¼2…n city
pri čemu je
ΔEREESS,city,1 promjena elektr ične energije svih REESS-ova u prvom primjenjivom gradsk om ispitnom 
ciklusu WLTP-a u postupku ispitivanja tipa 1. s uzastopnim ciklusima, Wh
4.4.2.2.3. Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila specif ična za fazu PER p za PEV -ove izračuna va se na teme lju 
ispitivanja tipa 1. iz stavka 3.4.4.1. ovog Priloga sljedećom jednadžbom:
PER p¼UBE CCP
ECDC,p
pri čemu je
PER p autonom ija potpuno elektr ičnog vozila specifi čna za fazu za PEV -ove, km
UBE CCP iskoristiva energija REESS-a u skladu sa stavk om 4.4.2.2.1. ovog Priloga, Wh
EC DC,p potrošnja elektr ične energije za razmatranu fazu p određena na temelju potpuno prijeđenih 
faza p postupka ispitivanja tipa 1. s uzast opnim ciklusima, Wh/km
i
EC DC,p¼∑np
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
pri čemu je
EC DC,p,j j-ta potrošnja elektr ične energije razmatranu fazu p u postupku ispitivanja tipa 1. s 
uzastopnim ciklusima u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km
Kp,j j-ti faktor ponder iranja za razmatranu fazu p u postupku ispitivanja tipa 1. s uzastopnim 
ciklusima
j indeks ni broj razmatrane faze p
np ukupan broj potpuno prijeđenih faza WLTC-a p
i
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE CCPandK p,j¼1 – K p,1
np – 1forj¼2…n p
pri čemu je
ΔEREESS,p,1 promjena elektr ične energije svih REESS-ova u prvoj prijeđenoj fazi p postupka ispitivanja 
tipa 1. s uzast opnim ciklusima, Wh
4.4.3. Ciklusna autonomi ja na bater ijski pogon za OVC-HEV -ove
Ciklusna autonomi ja na bater ijski pogon RCDC određuje se ispitivanjem tipa 1. na baterijski pogon iz 
stavka 3.2.4.3. ovog Priloga, koje je dio ispitnog slijeda 1. opcije i na koje se upućuje u stavku 3.2.6.1. ovog 
Priloga kao na dio ispitnog slijeda 3. opcije. RCDC je prijeđena udaljenost od početka ispitivanja tipa 1. na 
baterijski pogon do kraja prijelaznog ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/461  
4.4.4. Ekvivalentna auton omija na isključiv o elektr ični pogon za OVC-HEV -ove
4.4.4.1. Određivanje ekvivalentne auton omije na isključiv o elektr ični pogon specifi čne za ciklus
Ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon specifična za ciklus izračunava se sljedećom 
jednadžbom:
EAER ¼MCO2,CS,declared  – M CO2,CD,avg ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
pri čemu je
EAER ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon specif ična za ciklus, km
MCO2, CS,declared deklar irana masena emisija CO2 pri pogonu s dopunjavan jem bate rije u skladu s korak om 7 iz 
tablice A8/5, g/km
MCO2, CD,avg aritmetički prosjek masene emisi je CO2 pri pogonu na bateriju u skladu s jednadžbom u 
nastav ku, g/km
MCO2, CD,declared deklar irana masena emisi ja CO 2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 14 iz 
tablice A8/8, g/km
MCO2, CD,ave prosječna masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 13 iz tablice A8/8, 
g/km
RCDC ciklusna autonomi ja na bater ijski pogon u skladu sa stavk om 4.4.2. ovog Priloga , km
i
MCO2,CD,avg ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
pri čemu je
MCO2, CD,avg aritmetički prosjek masene emisi je CO2 pri pogonu na bater iju, g/km; ako se prov odi više od 
jednog ispitivanja na bate rijski pogon, izračuna va se prosjek za svak o ispitivanje
MCO2,CD,j masena emisija CO2 određena u skladu sa stavk om 3.2.1. Priloga B7. za fazu j ispitivanja 
tipa 1. na bater ijski pogon, g/km
dj prijeđena udaljenost u fazi j ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon, km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
4.4.4.2. Određivanje ekvivalentne auton omije na isključiv o elektr ični pogon specifi čne za fazu
Ekvivalentna autonomi ja na isključivo elektr ični pogon specifič na za fazu izračunava se sljedećom 
jednadžbom:
EAER p¼MCO2,CS,p  – M CO2,CD,avg,p ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
pri čemu je
EAER p ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon specifi čna za fazu za razmatranu fazu 
p, kmHR Službeni list Europske unij e L 423/462 26.11.2021.  
MCO2, CS,p masena emisi ja CO2 specifi čna za fazu iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije za razmatranu fazu p određena u skladu s korak om 7 iz tablice A8/5, g/km
MCO2, CD,declared deklar irana masena emisi ja CO 2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 14 iz 
tablice A8/8, g/km
MCO2, CD,ave prosječna masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 13 iz tablice A8/8, 
g/km
ΔEREESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-o va u razmatranom razdoblju j, Wh; ako se prov odi 
više od jednog ispitivanja na bater ijski pogon, izračunava se prosjek za svak o ispitivanje
ECDC,CD,p potrošnja elektr ične energije u razmatranoj fazi p na temelju pražnjenja REESS-a, Wh/km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
i
MCO2,CD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðM CO2,CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
pri čemu je
MCO2, CD,avg,p aritmetički prosjek masene emisije CO 2 pri pogonu na bater iju za razmatranu fazu p, g/km; 
ako se prov odi više od jednog ispitivanja na bate rijski pogon, izračuna va se prosjek za svak o 
ispitivanje
MCO2,CD,p,c masena emisi ja CO2 faze p u ciklusu c ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određena u 
skladu sa stavk om 3.2.1. Priloga B7., g/km
dp,c prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi p u ciklusu c ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon, 
km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
p indeks pojedinačne faze u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a
nc broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa 
stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
i
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
pri čemu je
EC DC,CD,p potrošnja elektr ične energije za razmatranu fazu p na temelju pražnjenja REESS-a u 
ispitivanju tipa 1. na baterijski pogon, Wh/km; ako se prov odi više od jednog ispitivanja na 
bater ijski pogon, izračuna va se prosjek za svak o ispitivanje
EC DC,CD,p,c potrošnja elektr ične energije za razmatranu fazu p u ciklusu c na temelju pražnjenja REESS-a 
u ispitivanju tipa 1. na baterijski pogon u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km;
dp,c prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi p u ciklusu c ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon, 
km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
p indeks pojedinačne faze u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-aHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/463  
nc broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa 
stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Za razinu 1A
Razmatrane faze su faza low, faza medium, faza high, faza extra high i gradski vozni ciklus.
Za razinu 1B
Razmatrane faze su faza low, faza medium i faza high.
4.4.5. Stvar na auton omija na baterijski pogon za OVC-HEV -ove
Stvar na auton omija na baterijski pogon izračuna va se sljedećom jednadžbom:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþMCO2,CS  – M CO2,n,cycle
MCO2,CS  – M CO2,CD,avg,n – 1� �
×dn
pri čemu je
RCDA stvar na autonom ija na bater ijski pogon, km
MCO2, CS masena emisija CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem bater ije u skladu s korak om 7 iz 
tablice A8/5, g/km
MCO2,n,cy cle masena emisija CO 2 u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a n ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon, g/km
MCO2,CD,avg,n – 1 aritmetički prosjek masene emisije CO 2 u ispitivanju tipa 1. na bater ijski pogon od početka 
ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon do primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a, uključujući 
i taj ciklus (n–1), g/km
dc prijeđena udaljenost u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a c ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon, km
dn prijeđena udaljenost u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a n ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon, km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
n broj prijeđenih primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a do prijelazno g ciklusa, uključujući 
prijelazni ciklus, u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
i
MCO2,CD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðM CO2,CD,c ×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
pri čemu je
MCO2,CD,avg,n – 1 aritmetički prosjek masene emisije CO 2 u ispitivanju tipa 1. na bater ijski pogon od početka 
ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon do primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a, uključujući 
i taj ciklus (n–1), g/km
MCO2,CD,c masena emisija CO 2 u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a c ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon određena u skladu sa stavkom 3.2.1. Priloga B7., g/km
dc prijeđena udaljenost u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a c ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon, km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
n broj prijeđenih primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a do prijelazno g ciklusa, uključujući 
prijelazni ciklus, u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog PrilogaHR Službeni list Europske unij e L 423/464 26.11.2021.  
4.4.6. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Ekvivalentna auton omija na isključiv o elektr ični pogon za OVC-FCHV -ove
4.4.6.1. Određivanje ekvivalentne auton omije na isključiv o elektr ični pogon specifi čne za ciklus
Ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon specifična za ciklus izračunava se sljedećom 
jednadžbom:
EAER ¼FCCS,declared  – FC CD,avg xFCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
pri čemu je
EAER ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon specif ična za ciklus, km
FC CS,declared deklar irana potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavan jem bate rije u skladu s korak om 5 iz 
tablice A8/7, kg/100 km
FC CD,avg aritmetički prosjek potrošnje goriva pri pogonu na bater iju u skladu s jednadžbom u 
nastav ku, kg/100 km
FC CD,declared deklar irana potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije u skladu s korak om 11 iz 
tablice A8/9a, kg/100 km
FC CD,ave aritmetički prosjek potrošnje goriva pri pogonu na bater iju u skladu s korak om 10 iz 
tablice A8/9a, kg/100 km
RCDC ciklusna autonomi ja na bater ijski pogon u skladu sa stavk om 4.4.2. ovog Priloga , km
i
FCCD,avg ¼∑k
j¼1ðFC CD,j×djÞ
∑k
j¼1dj
pri čemu je
FC CD,avg aritmetički prosjek potrošnje goriva pri pogonu na bater iju, kg/100 km; ako se prov odi više 
od jednog ispitivanja na bater ijski pogon, izračunava se prosjek za svak o ispitivanje
FC CD,j potrošnja goriva u fazi j ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon, kg/100 km
dj prijeđena udaljenost u fazi j ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon, km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
4.4.6.2. Određivanje ekvivalentne auton omije na isključiv o elektr ični pogon specifi čne za fazu za OVC-FC HV-ove
Ekvivalentna autonomi ja na isključivo elektr ični pogon specifič na za fazu izračunava se sljedećom 
jednadžbom:
EAER p¼FCCS,p – FC CD,avg,p ×FCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
pri čemu je
EAER p ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon specifi čna za fazu za razmatranu fazu 
p, kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/465  
FC CS,p potrošnja goriva specifi čna za fazu iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem baterije 
za razmatranu fazu p određena u skladu s korak om 5 iz tablice A8/7, kg/100 km
FC CD,declared deklar irana potrošnja goriva pri pogonu na bateriju u skladu s korak om 11 iz tablice A8/9a, 
kg/100 km
FC CD,ave prosječna potrošnja goriva pri pogonu na bateriju u skladu s korak om 10 iz tablice A8/9a, 
kg/100 km
ΔEREESS,j promjena elektr ične energije svih REESS-o va u razmatranom razdoblju j, Wh; ako se prov odi 
više od jednog ispitivanja na bater ijski pogon, izračunava se prosjek za svak o ispitivanje
ECDC,CD,p potrošnja elektr ične energije u razmatranoj fazi p na temelju pražnjenja REESS-a, Wh/km
j indeks ni broj razmatrane faze
k broj faza prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
i
FCCD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðFC CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
pri čemu je
FC CD,avg,p aritmetički prosjek potrošnje goriva pri pogonu na bate riju za razmatranu fazu p, kg/100 km; 
ako se prov odi više od jednog ispitivanja na bate rijski pogon, izračuna va se prosjek za svak o 
ispitivanje, kg/100 km
FC CD,p,c potrošnja goriva u fazi p u ciklusu c ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon određena u skladu 
sa stavk om 3.2.1. Priloga B7., kg/100 km
dp,c prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi p u ciklusu c ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon, 
km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
p indeks pojedinačne faze u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a
nc broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa 
stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
i
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
pri čemu je
EC DC,CD,p potrošnja elektr ične energije za razmatranu fazu p na temelju pražnjenja REESS-a u 
ispitivanju tipa 1. na baterijski pogon, Wh/km; ako se prov odi više od jednog ispitivanja na 
bater ijski pogon, izračuna va se prosjek za svak o ispitivanje
EC DC,CD,p,c potrošnja elektr ične energije za razmatranu fazu p u ciklusu c na temelju pražnjenja REESS-a 
u ispitivanju tipa 1. na baterijski pogon u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km;
dp,c prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi p u ciklusu c ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon, 
km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-aHR Službeni list Europske unij e L 423/466 26.11.2021.  
p indeks pojedinačne faze u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a
nc broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa 
stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
Za razinu 1A
Razmatrane faze su faza low, faza medium, faza high, faza extra high i gradski vozni ciklus.
4.4.7. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Stvar na auton omija na baterijski pogon za OVC-FCHV -ove
Stvar na auton omija na baterijski pogon izračuna va se sljedećom jednadžbom:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþFCCS – FC n,cycle
FCCS – FC CD,avg,n – 1� �
×dn
pri čemu je
RCDA stvar na autonom ija na bater ijski pogon, km
FC CS potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije u skladu s korak om 5 iz tablice A8/7, 
kg/100 km
FC n,cy cle potrošnja goriva u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a n ispitivanja tipa 1. na bater ijski 
pogon, kg/100 km
FCCD,avg,n – 1 aritmetički prosjek potrošnje goriva u ispitivanju tipa 1. na baterijski pogon od početka 
ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon do primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a, uključujući i 
taj ciklus (n–1), kg/100 km
dc prijeđena udaljenost u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a c ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon, km
dn prijeđena udaljenost u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a n ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon, km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
n broj prijeđenih primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a do prijelaznog ciklusa, uključujući 
prijelazni ciklus, u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
i
pri čemu je FCCD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðFC CD,c×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
FCCD,avg,n – 1 aritmetički prosjek potrošnje goriva u ispitivanju tipa 1. na baterijski pogon od početka 
ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon do primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a, uključujući i 
taj ciklus (n–1), kg/100 km
FC CD,c potrošnja goriva u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a c ispitivanja tipa 1. na bater ijski 
pogon, kg/100 km
dc prijeđena udaljenost u primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a c ispitivanja tipa 1. na 
bater ijski pogon, km
c indeks ni broj razmatranog primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a
n broj prijeđenih primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a do prijelaznog ciklusa, uključujući 
prijelazni ciklus, u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog Priloga
4.5. Interpolacija vrijednosti pojedinačnih vozila
4.5.1. Interpolacijski raspon
4.5.1.1. Interpolacijski raspon za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -oveHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/467  
4.5.1.1.1. Interpolacijska metod a koristi se isključivo ako je razlika u CO2 između ispitnih vozila L i H pri pogonu s 
dopunja vanjem bate rije u primjenjivo m ciklusu na temelju koraka 8 iz tablice A8/5 u Prilogu B8. unutar 
raspona od 5 g/km do maksi muma određenog u stavku 4.5.1.1.2. ovog Priloga.
4.5.1.1.2. Najveća dopuštena razlika u emisijama CO2 dobivena izračunom masene emisi je CO2 pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije MCO2,CS na temelju koraka 8 iz tablice A8/5 u Prilogu B8. između ispitnih vozila L i H 
pri pogonu s dopunjavan jem bater ije u primjenjivo m ciklusu smije biti 20 % emisi ja CO 2 iz vozila H + 5 g/km, 
najmanje 15 g/km i ne više od 20 g/km. Vidjeti sliku A8/3. To se ograničenje ne primjenjuje na porodicu po 
matr ici cestovnog otpora ni ako se izračun cesto vnog otpora vozila L i H temelji na osnovnom cesto vnom 
otpor u.
Slika A8/3
Inter polacijski raspon između vozila H i vozila L primijenjen za EV-ove
4.5.1.1.3. Dopušt eni interpolacijski raspon definiran u stavku 4.5.1.1.2. ovog Priloga može se povećati za 10 g/km CO2 
pri pogonu s dopunja vanjem bater ije ako se vozilo M ispituje unutar te porodice i ako su ispunjeni uvjeti u 
skladu sa stavk om 4.5.1.1.5. ovog Priloga . To je povećanje dopušt eno samo jednom unutar interpolacijske 
porodice. Vidjeti sliku A8/4.HR Službeni list Europske unij e L 423/468 26.11.2021.  
Slika A8/4
Inter polacijski raspon za EV-ove s vozilom M
4.5.1.1.4. Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela primjena interpolacijsk e metod e na vrijednosti 
pojedinačnog vozila unutar porodice smije se prošir iti ako maksi malna ekstrapolacij a pojedinačnog vozila 
(korak 9 iz tablice A8/5) nije za više od 3 g/km iznad masene emisije CO 2 vozila H pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije (korak 8 iz tablice A8/5) i/ili nije više od 3 g/km ispod emisije CO 2 vozila L pri 
pogonu s dopunja vanjem baterije (korak 8 iz tablice A8/5). To proširenje vrijedi samo unutar apsolutnih 
granica interpolacijsk og raspona iz ovog stavka.
Ekstrapolacija nije dopušte na ako se koristi porodica po matr ici cestovnog otpora ili ako se izračun cestovnog 
otpora vozila L i H teme lji na osnovn om cesto vnom otpor u.
4.5.1.1.5. Vozilo M
Vozilo M je vozilo interpolacijske porodice koje se nalazi između vozila L i H čija je ciklusna potrošnja energije 
po mogućnosti najbli ža prosjeku ciklusne potrošnje energi je vozila L i H.
Zbog ograničenja u odabir u vozila M (vidjeti sliku A8/5) ni razlika u masenoj emisiji CO2 između vozila H i M 
pri pogonu s dopunjavan jem bater ije ni razlika u emisijama CO2 između vozila M i L pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije ne smije biti veća od dopušt enog raspona CO 2 u skladu sa stavk om 4.5.1.1.2. ovog 
Priloga. Bilježe se definirani koeficijenti cesto vnog otpora i definirana ispitna masa.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/469  
Slika A8/5
Ograničenja u odabir u vozila M
Za razinu 1A
Linear nost korigiranog izmjerenog prosjeka masene emisije CO 2 vozila M pri pogonu s dopunja vanjem 
baterije MCO2,c,6,M u skladu s korak om 6 iz tablice A8/5 u Prilogu B8. verificira se u odnosu na linear no 
interpoliranu masenu emisiju CO2 između vozila L i H pri pogonu s dopunjavanjem bater ije u primjenjivo m 
ciklusu na temelju korigiranog izmjerenog prosjeka masene emisi je CO 2 MCO2,c,6,H vozila H i MCO2 ,c,6,L vozila L 
pri pogonu s dopunjavanjem bater ije u skladu s korak om 6 iz tablice A8/5 u Prilogu B8. radi linear ne 
interpolaci je masene emisije CO 2.
Za razinu 1B
Potrebno je dodatno izračuna vanje prosjeka ispitivanja na temelju izlaznih podataka za CO 2 pri pogonu s 
dopunja vanjem bate rije iz koraka 4a (nije opisano u tablici A8/5). Linear nost korigiranog izmjerenog 
prosjeka masene emisije CO2 vozila M pri pogonu s dopunjavanjem baterije MCO2,c,4a,M u skladu s korak om 4a 
iz tablice A8/5 u Prilogu B8. verificira se u odnosu na linear no interpoliranu masenu emisi ju CO 2 između 
vozila L i H u primjenjivo m ciklusu na temelju korigiranog izmjerenog prosjeka masene emisi je CO 2 MCO2,c,4a, 
H vozila H i MCO2,c,4a,L vozila L pri pogonu s dopunjavanjem bater ije u skladu s korak om 4a iz tablice A8/5 u 
Prilogu B8. radi linear ne interpolacije masene emisije CO2.
Za razinu 1A i razinu 1B:
Smatra se da je kriterij linear nosti za vozilo M ispunjen ako je masena emisi ja CO2 vozila M pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije u primjenjivo m WLTC-u umanjena za masenu emisi ju CO 2 pri pogonu s 
dopunja vanjem bate rije dobivenu interpolacijom manja od 2 g/km ili 3 % interpoli rane vrijednosti, ovisno što 
je manje, ali ne manja od 1 g/km. Vidjeti sliku A8/6.HR Službeni list Europske unij e L 423/470 26.11.2021.  
Slika A8/6
Kriter ij linear nosti za vozilo M
Ako je kriterij linear nosti ispunjen, interpolacijska metod a je primjenjiva za sva pojedinačna vozila između 
vozila L i H u interpolacijsk oj porodici.
Ako kriterij linear nosti nije ispunjen, interpolacijska porodica se dijeli u dvije potporodice, jednu s vozilima s 
ciklusnom potrošnjom energije između vozila L i M i drugu s vozilima s ciklusnom potrošnjom energije 
između vozila M i H. U tom se slučaju konačne vrijednosti, npr. masenih emisija CO 2 vozila M pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije, utvrđuju istim postupk om kao za vozila L i H. Vidjeti tablice A8/5, A8/6, A8/8 i 
A8/9.
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije između one vozila L i M svaki parametar vozila H koji je nužan za 
primjenu interpolaci jske metode na pojedinačne vrijednosti OVC-HEV -ova i NOVC-HEV -ova zamjenjuje se 
odgo varaj ućim parametrom vozila M.
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije između one vozila M i H svaki parametar vozila L koji je nužan za 
primjenu interpolaci jske metode na pojedinačne vrijednosti OVC-HEV -ova i NOVC-HEV -ova zamjenjuje se 
odgo varaj ućim parametrom vozila M.
4.5.2. Izračun potrošnje energije po razdoblju
Potrošnja energije Ek, p i prijeđena udaljenost dc, p po razdoblju p primjenjive za pojedinačna vozila u 
interpolaci jskoj porodici izračunava ju se u skladu s postupk om iz stavka 5. Priloga B7. za skupov e k 
koeficijenata cesto vnog otpora i masa u skladu sa stavk om 3.2.3.2.3. Priloga B7.
4.5.3. Izračun interpolacijsk og koeficijenta Kind,p za pojedinačna vozila
Interpolacijski koeficijen t Kind,p po razdoblju izračunava se za svak o razmatrano razdoblje p sljedećom 
jednadžbom:
Kind,p¼E3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p
pri čemu je
Kind,p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
E1,p potrošnja energi je za razmatrano razdoblje za vozilo L u skladu sa stavkom 5. Priloga B7., WsHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/471  
E2,p potrošnja energije za razmatrano razdoblje za vozilo H u skladu sa stavk om 5. Priloga B7., Ws
E3,p potrošnja energi je za razmatrano razdoblje za pojedinačno vozilo u skladu sa stavk om 5. 
Priloga B7., Ws
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu
Ako je razmatrano razdoblje p primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a, Kind,p se označava Kind.
4.5.4. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Interpolacija masene emisije CO2 za pojedinačna vozila
4.5.4.1. Masena emisija CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za pojedinačne OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove
Masena emisija CO2 pri pogonu s dopunja vanjem bate rije izračunava se za pojedinačno vozilo sljedećom 
jednadžbom:
MCO2 – ind,CS,p ¼MCO2 – L,CS,p þKind,p×ðM CO2 – H,CS,p  – MCO2 –  L,CS,pÞ
pri čemu je
MCO2 – ind,CS,p masena emisija CO 2 pri pogonu s dopunjavan jem bate rije za pojedinačno vozilo u 
razmatranom razdoblju p u skladu s korak om 9 iz tablice A8/5, g/km
MCO2 – L,CS,p masena emisi ja CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za vozilo L u razmatranom 
razdoblju p u skladu s korak om 8 iz tablice A8/5, g/km
MCO2 – H,CS,p masena emisi ja CO 2 pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za vozilo H u razmatranom 
razdoblju p u skladu s korak om 8 iz tablice A8/5, g/km
Kind,p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
4.5.4.2. Masena emisija CO 2 pri pogonu na bater iju ponder irana faktorima korisnosti za pojedinačne OVC-HEV -ove
Masena emisi ja CO 2 pri pogonu na bateriju ponder irana faktorima korisnosti izračunava se za pojedinačno 
vozilo sljedećom jednadžbom:
MCO2 – ind,CD ¼MCO2 – L,CD þKind×ðM CO2 – H,CD  – M CO2 – L,CD Þ
pri čemu je
MCO2 – ind,CD masena emisi ja CO2 pri pogonu na bate riju ponder irana faktorima korisnosti za pojedinačno 
vozilo , g/km
MCO2 – L,CD masena emisija CO 2 pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti za vozilo L, 
g/km
MCO2 – H,CD masena emisija CO 2 pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti za vozilo H, 
g/km
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a
4.5.4.3. Masena emisija CO 2 ponder irana faktorima korisnosti za pojedinačne OVC-HEV -ove
Masena emisija CO 2 ponder irana faktor ima korisnosti izračunava se za pojedinačno vozilo sljedećom 
jednadžbom:
MCO2 – ind,weighted ¼MCO2 – L,weighted þKind×ðM CO2 – H,weighted  – M CO2 – L,weighted ÞHR Službeni list Europske unij e L 423/472 26.11.2021.  
pri čemu je
MCO2 – ind,weighted masena emisija CO2 ponder irana faktorima korisnosti za pojedinačno vozilo, g/km
MCO2 – L,weighted masena emisija CO2 ponder irana faktorima korisnosti za vozilo L, g/km
MCO2 – H,weighted masena emisija CO2 ponder irana faktorima korisnosti za vozilo H, g/km
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a
4.5.5. Interpolacija potrošnje goriva i učink ovitosti potrošnje goriva za pojedinačna vozila
4.5.5.1. Potrošnja goriva i učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za pojedinačne OVC- 
HEV -ove, OVC-FCHV -ove, NOVC-HEV -ove i NOVC-FCHV -ove
4.5.5.1.1. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za pojedinačne OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije izračunava se za pojedinačno vozilo sljedećom 
jednadžbom:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
pri čemu je
FC ind,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem baterije za pojedinačno vozilo u razmatranom 
razdoblju p u skladu s korak om 3 iz tablice A8/6, l/100 km
FC L,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za vozilo L u razmatranom razdoblju p 
u skladu s korak om 2 iz tablice A8/6, l/100 km
FC H,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za vozilo H u razmatranom razdoblju 
p u skladu s korak om 2 iz tablice A8/6, l/100 km
Kind, p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
4.5.5.1.2. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1B.
Učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za pojedinačne OVC-HEV -ove i NOVC- 
HEV -ove
Učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije izračuna va se za pojedinačno vozilo 
sljedećom jednadžbom:
FEind,CS,p ¼1
1=FE L,CS,pþK ind,p×ð1=FE H,CS,p –1=FE L,CS,pÞ
pri čemu je
FEind,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem baterije za pojedinačno vozilo u razmatranom 
razdoblju p u skladu s korak om 3 iz tablice A8/6, km/l
FEL,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za vozilo L u razmatranom razdoblju p 
u skladu s korak om 2 iz tablice A8/6, km/l
FEH,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za vozilo H u razmatranom razdoblju 
p u skladu s korak om 2 iz tablice A8/6, km/l
Kind, p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-aHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/473  
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
4.5.5.1.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za pojedinačne OVC-FCHV -ove i NOVC-FC HV-ove
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije izračunava se za pojedinačno vozilo sljedećom 
jednadžbom:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
pri čemu je
FC ind,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem baterije za pojedinačno vozilo u razmatranom 
razdoblju p u skladu s korak om 6 iz tablice A8/7, kg/100 km
FC L,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za vozilo L u razmatranom razdoblju p 
u skladu s korak om 5 iz tablice A8/7, kg/100 km
FC H,CS,p potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za vozilo H u razmatranom razdoblju 
p u skladu s korak om 5 iz tablice A8/7, kg/100 km
Kind, p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
4.5.5.2. Potrošnja goriva pri pogonu na bate riju za pojedinačne OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
Za razinu 1A
Potrošnja goriva pri pogonu na bater iju ponder irana faktor ima korisnosti izračuna va se za pojedinačno vozilo 
sljedećom jednadžbom:
FCind,CD ¼FCL,CDþKind×ðFC H,CD  – FC L,CDÞ
pri čemu je
FC ind,CD potrošnja goriva pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti za pojedinačno 
vozilo , l/100 km za OVC-HEV -ove i kg/100 km za OVC-FC HV-ove
FC L,CD potrošnja goriva pri pogonu na bater iju ponder irana faktorima korisnosti za vozilo L, 
l/100 km za OVC-HEV -ove i kg/100 km za OVC-FCHV -ove
FC H,CD potrošnja goriva pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti za vozilo H, 
l/100 km za OVC-HEV -ove i kg/100 km za OVC-FCHV -ove
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a
Za razinu 1B
Učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu na bater iju izračuna va se za pojedinačno vozilo sljedećom 
jednadžbom:
FEind,CD ¼1
1=FE L,CDþK ind,p×ð1=FE H,CD –1=FE L,CDÞ
pri čemu je
FEind,CD učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu na bater iju za pojedinačno vozilo , km/l
FEL,CD učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu na bater iju za vozilo L, km/lHR Službeni list Europske unij e L 423/474 26.11.2021.  
FEH,CD učink ovitost potrošnje goriva pri pogonu na bater iju za vozilo H, km/l
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a
4.5.5.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja goriva ponder irana faktori ma korisnosti za pojedinačne OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
Potrošnja goriva ponder irana faktorima korisnosti izračuna va se za pojedinačno vozilo sljedećom 
jednadžbom:
FCind,weighted ¼FCL,weighted þKind×ðFC H,weighted  – FC L,weighted Þ
pri čemu je
FC ind,weighted potrošnja goriva ponder irana faktorima korisnosti za pojedinačno vozilo, l/100 km za OVC- 
HEV -ove i kg/100 km za OVC-FCHV -ove
FC L,weighted potrošnja goriva ponder irana faktorima korisnosti za vozilo L, l/100 km za OVC-HEV -ove i 
kg/100 km za OVC-FCHV -ove
FC H,weighted potrošnja goriva ponder irana faktori ma korisnosti za vozilo H, l/100 km za OVC-HEV -ove i 
kg/100 km za OVC-FCHV -ove
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a
4.5.6. Interpolacija potrošnje elektr ične energi je za pojedinačna vozila
4.5.6.1. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bater iju ponder irana faktorima korisnosti na temelju elektr ične 
energi je dopunjene iz elektr ične mreže za pojedinačne OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
Potrošnja elektr ične energi je pri pogonu na bater iju ponder irana faktorima korisnosti na temelju dopunjene 
elektr ične energije izračuna va se za pojedinačno vozilo sljedećom jednadžbom:
EC AC – ind,CD ¼EC AC – L,CD þKind×ðEC AC – H,CD  – EC AC – L,CD Þ
pri čemu je
EC AC – ind,CD potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti na 
teme lju elektr ične energije dopunjene iz elektr ične mreže za pojedinačno vozilo, Wh/km
EC AC – L,CD potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti na 
teme lju elektr ične energije dopunjene iz elektr ične mreže za vozilo L, Wh/km
EC AC – H,CD potrošnja elektr ične energije pri pogonu na bate riju ponder irana faktori ma korisnosti na 
teme lju elektr ične energije dopunjene iz elektr ične mreže za vozilo H, Wh/km
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a
4.5.6.2. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Potrošnja elektr ične energije ponder irana faktorima korisnosti na temelju elektr ične energi je dopunjene iz 
elektr ične mreže za pojedinačne OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove
Potrošnja elektr ične energije ponder irana faktorima korisnosti na temelju elektr ične energi je dopunjene iz 
elektr ične mreže izračuna va se za pojedinačno vozilo sljedećom jednadžbom:
EC AC – ind,weighted ¼EC AC – L,weighted þKind×ðEC AC – H,weighted  – EC AC – L,weighted ÞHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/475  
pri čemu je
EC AC – ind,weighted potrošnja elektr ične energi je ponder irana faktorima korisnosti na teme lju elektr ične 
energije dopunjene iz elektr ične mreže za pojedinačno vozilo , Wh/km
EC AC – L,weighted potrošnja elektr ične energi je ponder irana faktorima korisnosti na teme lju elektr ične 
energije dopunjene iz elektr ične mreže za vozilo L, Wh/km
EC AC – H,weighted potrošnja elektr ične energi je ponder irana faktorima korisnosti na teme lju elektr ične 
energije dopunjene iz elektr ične mreže za vozilo H, Wh/km
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a
4.5.6.3. Potrošnja elektr ične energi je za pojedinačne OVC-HEV -ove, OVC-FCHV -ove i PEV -ove
Potrošnja elektr ične energije, u skladu sa stavk om 4.3.3. ovog Priloga za OVC-HEV -ove i u skladu sa 
stavkom 4.3.4. ovog Priloga za PEV -ove, izračuna va se za pojedinačno vozilo sljedećom jednadžbom:
EC ind,p¼EC L,pþKind,p×ðEC H,p – EC L,pÞ
pri čemu je
EC ind,p potrošnja elektr ične energije za pojedinačno vozilo u razmatranom razdoblju p, Wh/km
EC L,p potrošnja elektr ične energije za vozilo L u razmatranom razdoblju p, Wh/km
EC H,p potrošnja elektr ične energije za vozilo H u razmatranom razdoblju p, Wh/km
Kind,p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu
Za razinu 1A
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high, primjenjivi gradski ispitni ciklus 
WLTP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
Za razinu 1B
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
4.5.7. Interpolacija autonomi ja na elektr ični pogon za pojedinačna vozila
4.5.7.1. Autonomi ja na isključivo elektr ični pogon za pojedinačne OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove
Ako je kriterij:
jAER L
RCDA,L – AER H
RCDA,Hj≤0:1
pri čemu je
AER L autonom ija na isključivo elektr ični pogon vozila L za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a, km
AER H autonom ija na isključivo elektr ični pogon vozila H za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a, km
RCDA,L stvar na autonom ija na bater ijski pogon vozila L, km
RCDA,H stvar na autonom ija na bater ijski pogon vozila H, km
ispunjen, autonomi ja na isključivo elektr ični pogon za pojedinačno vozilo izračuna va se sljedećom 
jednadžbom:
AER ind,p¼AER L,pþKind,p×ðAER H,p – AER L,pÞHR Službeni list Europske unij e L 423/476 26.11.2021.  
pri čemu je
AER ind,p autono mija na isključivo elektr ični pogon za pojedinačno vozilo u razmatranom razdoblju p, km
AER L,p autonom ija na isključivo elektr ični pogon za vozilo L u razmatranom razdoblju p, km
AER H,p autonom ija na isključivo elektr ični pogon za vozilo H u razmatranom razdoblju p, km
Kind,p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu
Za razinu 1A
Razmatrana razdoblja su primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
Za razinu 1B
Razmatrana razdoblja su primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
Ako kriterij definiran u ovom stavku nije ispunjen, AER određen za vozilo H je primjenjiv za sva vozila u 
interpolaci jskoj porodici.
4.5.7.2. Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila za pojedinačne PEV -ove
Autonomi ja potpuno elektr ičnog vozila izračuna va se za pojedinačno vozilo sljedećom jednadžbom:
PER ind,p¼PER L,pþKind,p×ðPER H,p – PER L,pÞ
pri čemu je
PER ind,p autono mija potpuno elektr ičnog vozila za pojedinačno vozilo u razmatranom razdoblju p, km
PER L,p autonom ija potpuno elektr ičnog vozila za vozilo L u razmatranom razdoblju p, km
PER H,p autonom ija potpuno elektr ičnog vozila za vozilo H u razmatranom razdoblju p, km
Kind,p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusu
Za razinu 1A
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high, primjenjivi gradski ispitni ciklus 
WLTP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
Za razinu 1B
Razmatrana razdoblja su primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
4.5.7.3. Ekvivalentna auton omija n isključivo elektr ični pogon za pojedinačne OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
Ekvivalentna auton omija potpuno elektr ičnog vozila izračuna va se za pojedinačno vozilo sljedećom 
jednadžbom:
EAER ind,p¼EAER L,pþKind,p×ðEAER H,p – EAER L,pÞ
pri čemu je
EAER ind,p ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon za pojedinačno vozilo u 
razmatranom razdoblju p, km
EAER L,p ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon za vozilo L u razmatranom razdoblju 
p, km
EAER H,p ekvivalentna auton omija na isključivo elektr ični pogon za vozilo H u razmatranom razdoblju 
p, km
Kind,p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za razdoblje p
p indeks pojedinačnog razdoblja u primjenjivom ispitnom ciklusuHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/477  
Za razinu 1A
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high, primjenjivi gradski ispitni ciklus 
WLTP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
Za razinu 1B
Razmatrana razdoblja su primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.
4.5.8. Prilagođavan je vrijednosti
Proizv ođač smije smanjiti vrijednost EAER određenu za pojedinačno vozilo u skladu sa stavk om 4.5.7.3. ovog 
Priloga. U takvim slučaje vima:
fazne vrijednosti EAER moraju se smanjiti u omjer u dobivenom dijeljenjem smanjene vrijednosti EAER s 
izračunanom vrijednosti EAER. Time se ne smiju kompen zirati tehnički elementi zbog kojih bi vozilo 
zapra vo trebalo isključiti iz interpolacijske porodice.
4.6. Koraci postupka za izračuna vanje konačnih rezultata OVC-HEV C-ova
Uz korake postupka za izračuna vanje konačnih rezultata ispitivanja pri pogonu s dopunjavanjem baterije za 
spojeve u plinovitim emisijama u skladu sa stavk om 4.1.1.1. ovog Priloga i za potrošnju goriva i učink ovitost 
potrošnje goriva u skladu sa stavk om 4.2.1.1. ovog Priloga u stav cima 4.6.1. i 4.6.2 ovog Priloga opisani su 
koraci za izračunavanje ponder iranih konačnih rezultata ispitivanja na bate rijski pogon i pri pogonu s 
dopunja vanjem bater ije.
4.6.1. Koraci postupka za izračuna vanje konačnih rezultata ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon za OVC-HEV -ove
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A8/8. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” 
mora ju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržav aju dodatne 
izračune.
Za potrebe tablice A8/8 upotreblja va se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
c primjenjivi cijeli ispitni ciklus
p svaka primjenjiva faza ciklusa za potrebe izračuna EAER city (prema potrebi), p je gradski vozni 
ciklus
i primjenjiva kompon enta kriterijskih emisi ja
CS pogon s dopunjavan jem bate rije
CO 2 masena emisija CO2
Tablica A8/8
Izračun konačnih vrijednos ti pri pogonu na bater iju (FE samo za razinu 1B) 
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 Prilog B8. rezultati ispitivanja na 
bater ijski pogonRezultati izmjereni u skladu s Dodatk om 3. 
ovom Prilogu, unapr ijed izračunani u 
skladu sa stavk om 4.3. ovog PrilogaΔE REESS,j , Wh
dj, km
Dopunjena elektr ična energija u skladu sa 
stavk om 3.2.4.6. ovog PrilogaEAC, Wh
Ciklusna energi ja u skladu sa stavk om 5. 
Priloga B7.Ecycle, WsHR Službeni list Europske unij e L 423/478 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Masena emisija CO2 u skladu sa 
stavk om 3.2.1. Priloga B7.MCO2,CD,j , g/km
Masa spoja i u plino vitim emisi jama u 
skladu sa stavk om 4.1.3.1. Priloga B8.Mi,CD,j, g/km
Autonomij a na isključiv o elektr ični pogon 
utvrđena u skladu sa stavk om 4.4.1.1. 
ovog PrilogaAER, km
Može biti potreban korekcij ski koeficijen t 
KCO2 za masene emisi je CO 2 u skladu s 
Dodatk om 2. ovom Prilogu.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.KCO2,
(g/km)/(Wh/km)
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su (osim KCO2) 
dostupni za vozila H, L i, ako je 
primjenjivo , M.
Za razinu 1A
Prilog B8.Iskoristiva energija bate rije, u skladu sa 
stavk om 4.4.1.2.2. ovog PrilogaUBE city, Wh
Ako je vože n primjenjivi gradski ispitni 
ciklus WLTC-a: gradska auton omija na 
isključivo elektr ični pogon utvrđena u 
skladu sa stavkom 4.4.1.2.1. ovog Priloga.AER city, km
Broj emisi jskih čestica (ako je primjenjivo ) 
u skladu sa stavk om 4. Priloga B7.PN CD,j, čestica po km
Emisije čestičnih tvar i u skladu sa 
stavk om 4. Priloga B7.PM CD,c, mg/km
2 izlazni podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
Ecycle, WsIzračunavanje relativne promjene 
elektr ične energije za svaki ciklus u skladu 
sa stavk om 3.2.4.5.2. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje i za svaki primjenjivi ispitni 
ciklus WLTP-a.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.REEC i
3 izlazni podaci 
koraka 2REEC i Određivanje prijelaznog i potvrdnog 
ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog 
PriloganvehHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/479  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Ako je za jedno vozilo dostupno više od 
jednog ispitivanja na bate rijski pogon, za 
potrebe izračuna vanja prosjeka broj 
prijelaznih ciklusa nveh mora biti jednak za 
svak o ispitivanje.
Određivanje ciklusne auton omije na 
bater ijski pogon u skladu sa stavk om 4.4.3. 
ovog PrilogaRCDC, km
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.
4 izlazni podaci 
koraka 3nveh Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, prijelazni ciklus se određuje za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, M.
Prov jerava se je li ispunjen interpolacijski 
kriterij u skladu sa stavk om 6.3.2.2. 
podstavk om (d) ovog Pravilnika.nveh,L
nveh,H
ako je primjenjivo
nveh,M
Za 
razinu 1A
5izlazni podaci 
koraka 1Mi,CD,j, g/km
PM CD,c, mg/km
PN CD,j, čestica po kmIzračunavanje kombiniranih vrijednosti 
emisija za nveh ciklusa; ako se primjenjuje 
interpolacijska metoda, upotrebljava se 
nveh,L ciklusa za nveh,H ciklusa i prema 
potrebi nveh,M ciklusa.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.Mi,CD,c , g/km
PM CD,c, mg/km
PN CD,c, čestica po 
km
Za 
razinu 1A
6izlazni podaci 
koraka 5Mi,CD,c , g/km
PM CD,c, mg/km
PN CD,c, čestica po kmIzračunavanje prosjeka emisi ja za svaki 
primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a 
ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon i 
provje ra s obzirom na granične vrijednosti 
u skladu s tablicom A6/2 Priloga B6.Mi,CD,c,ave , g/km
PM CD,c,ave , mg/km
PN CD,c,ave , čestica po 
km
Za 
razinu 1A
7izlazni podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE city, WhAko je AER city dobiven iz ispitivanja tipa 1. 
provede nog vožnj om primjenjivih 
ispitnih ciklusa WLTP-a, vrijednost se 
izračunava u skladu sa stavk om 4.4.1.2.2. 
ovog Priloga.
Ako se prov odi više od jednog ispitivanja,
ncity,pe mora biti jednak za svak o ispitivanje.
Izlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
Izračunavanje prosjeka AER city
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.AER city, km
AER city,ave, kmHR Službeni list Europske unij e L 423/480 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Za 
razinu 1A
8izlazni podaci 
koraka 1dj, km Izračunavanje UF-a specifi čnog za fazu i 
specifi čnog za ciklus
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.UF phase,j
UF cycle,c
izlazni podaci 
koraka 3nveh
izlazni podaci 
koraka 4nveh,L
Za 
razinu 1A
9izlazni podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
dj, km
EAC, WhIzračunavanje potrošnje elektr ične 
energije na temelju dopunjene elektr ične 
energije u skladu sa stavk om 4.3.1. ovog 
Priloga
U slučaju interpolacije upotrebljava se nveh, 
L ciklusa. Zato se, zbog potrebne korekcije 
masene emisije CO 2, potrošnja elektr ične 
energije u potvrdnom ciklusu i njego vim 
fazama posta vlja na nulu.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.EC AC,CD, Wh/km
izlazni podaci 
koraka 3nveh
izlazni podaci 
koraka 4nveh,L
izlazni podaci 
koraka 8UF phase,j
10 izlazni podaci 
koraka 1MCO2,CD,j , g/km
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km)
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
nveh
nveh,L
UF phase,jIzračunavanje masene emisije CO 2 pri 
pogonu na bateriju u skladu sa 
stavk om 4.1.2. ovog Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, upotreblja va se nveh,L ciklusa. 
Uzimajući u obzir stavak 4.1.2. ovog 
Priloga, potvrdni ciklus korigira se u skladu 
s Dodatk om 2. ovom Prilogu.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.MCO2,CD , g/km
izlazni podaci 
koraka 3dj, km
izlazni podaci 
koraka 4nveh
izlazni podaci 
koraka 8nveh,L
UF phase,j
11 izlazni podaci 
koraka 1MCO2,CD,j , g/km
Mi,CD,j, g/km
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km)
nveh
nveh,L
UF phase,jIzračunavanje potrošnje goriva i 
učink ovitosti potrošnje goriva pri pogonu 
na bater iju u skladu sa stavk om 4.2.2. ovog 
Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, upotreblja va se nveh,L ciklusa. 
Uzimajući u obzir stavak 4.1.2. ovog 
Priloga, MCO2,CD,j potvrdnog ciklusa 
korigira se u skladu s Dodatk om 2. ovom 
Prilogu.Za razinu 1A:
FC CD,j, l/100 km
FC CD, l/100 km
Za razinu 1B:
FECS,p,ind , km/l
izlazni podaci 
koraka 3nvehHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/481  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Za razinu 1A potrošnja goriva FC CD,j 
specifi čna za fazu izračuna va se pomoću 
korigirane masene emisi je CO 2 u skladu sa 
stavk om 6. Priloga B7.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.izlazni podaci 
koraka 4nveh,L
izlazni podaci 
koraka 8UF phase,j
12 izlazni podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
dj, kmAko je primjenjivo, izračuna vanje 
potrošnje elektr ične energije iz prvog 
primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a 
kako je opisano u stavku 2.1. Dodatka 8. 
ovom Prilogu.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.EC DC,CD,firs t, Wh/km
13 izlazni podaci 
koraka 9EC AC,CD, Wh/km Izračunavanje prosjeka ispitivanja za 
svak o vozilo
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.Ako je primjenjivo:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/km
Za razinu 1A:
EC AC,CD,ave , Wh/km
MCO2,CD,a ve, g/km
FC CD,ave , l/100 km
Za razinu 1B:
FECD,ave , km/lizlazni podaci 
koraka 10MCO2,CD , g/km
izlazni podaci 
koraka 11FC CD, l/100 km
FECD, km/l
izlazni podaci 
koraka 12ako je primjenjivo :
EC DC,CD,firs t, Wh/km
14 izlazni podaci 
koraka 13EC AC,CD,ave , Wh/km
MCO2,CD,a ve, g/km
FECD,ave , km/lDeklar iranje potrošnje elektr ične energi je i 
masenih emisi ja CO 2 pri bater ijskom 
pogonu za svak o vozilo
Izračunavanje EC AC,weighted u skladu sa 
stavk om 4.3.2. ovog PrilogaZa razinu 1A:
EC AC,CD,declared ,  
Wh/km
EC AC,weighted ,  
Wh/km
MCO2,CD,declared , g/km
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.Za razinu 1B:
FECD,declared , km/l
15 izlazni podaci 
koraka 13EC AC,CD,ave , Wh/km
ako je primjenjivo :
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/kmAko je primjenjivo:
Prilagođavanje potrošnje elektr ične 
energije radi provj ere sukladnosti 
proizvod nje kako je opisano u stavku 2.1. 
Dodatka 8. ovom Prilogu
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.EC DC,CD,COP , Wh/km
izlazni podaci 
koraka 14EC AC,CD,declared ,  
Wh/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/482 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
16
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Ako se ne 
upotrebl -
java 
interpola -
cijska 
metoda, 
korak 17 
nije 
potreban 
pa su 
izlazni 
podaci 
ovog 
koraka 
konačni 
rezultati.izlazni podaci 
koraka 15ako je primjenjivo : 
EC DC,CD,COP , Wh/kmAko se upotreblja va interpolacijska 
metod a, međuvr ijednosti se zaokr užuju u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
MCO2,CD se zaokr užuje na dva decimalna 
mjesta;Ako je primjenjivo: 
EC DC,CD,COP ,final,  
Wh/km Za 
razinu 1A:
EC AC,CD,final , Wh/km
MCO2,CD,final , g/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , l/100 kmizlazni podaci 
koraka 14EC AC,CD,declared ,  
Wh/km
EC AC,weighted , Wh/km
FECD,declared , km/l
MCO2,CD,declared , g/km
izlazni podaci 
koraka 13FC CD,ave , l/100 km EC AC,CD,final i EC AC,weighted,final zaokr užuju se 
na jedno decimalno mjesto;
ako je primjenjivo :
EC DC,CD,COP se zaokr užuje na jedno 
decimalno mjesto;
FC CD i FECD zaokr užuju se na tri decimalna 
mjesta.
Izlazni podaci su dostupni za vozila H, L i, 
ako je primjenjivo , M.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, konačne vrijednosti se 
zaokr užuju u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Praviln ika:
EC AC,CD, EC AC,weighted i MCO2,CD zaokr užuju 
se na najbliž i cijeli broj;
ako je primjenjivo :
EC DC,CD,COP se zaokr užuje na najbliži cijeli 
broj;
FC CD i FECD zaokr užuju se na jedno 
decimalno mjesto.Za razinu 1B:
FECD,final , km/l
17
Rezultat 
pojedi -
načnog 
vozila
Konačni 
rezultat 
ispiti -
vanjaizlazni podaci 
koraka 16ako je primjenjivo : 
EC DC,CD,COP ,final,  
Wh/km
EC AC,CD,final , Wh/km
MCO2,CD,final , g/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , l/100 km 
FECD,final , km/lInterp olacij a pojedinačnih vrijednosti na 
teme lju ulaznih podataka za vozila H, L i, 
ako je primjenjivo , M
Konačne vrijednosti pojedinačnog vozila 
zaokr užuju se u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Praviln ika.
EC AC,CD, EC AC,weighted i MCO2,CD zaokr užuju 
se na najbliž i cijeli broj.
Ako je primjenjivo:
EC DC,CD,COP se zaokr užuje na najbliži cijeli 
broj.
FC CD se zaokr užuje na jedno decimalno 
mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
pojedinačno vozilo .Ako je primjenjivo: 
EC DC,CD,COP ,ind,  
Wh/km
Za razinu 1A:
EC AC,CD,ind , Wh/km
MCO2,CD,ind , g/km
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km
FC CD,ind , l/100 km
Za razinu 1B:
FECD,ind , km/lHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/483  
4.6.2. Koraci postupka za izračunavanje konačnih ponder iranih rezultata ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon i pri 
pogonu s dopunja vanjem baterije za OVC-HEV -ove
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A8/9. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” 
mora ju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržav aju dodatne 
izračune.
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
c razmatrano razdoblje cijelog primjenjivo g ispitnog ciklusa
p svaka faza primjenjivog ciklusa za potrebe izračuna EAER city (prema potrebi), p je gradski 
vozni ciklus
i primjenjiva kompon enta kriterijskih emisi ja (osim CO 2)
j indeks za razmatrano razdoblje
CS pogon s dopunjavan jem bate rije
CD bater ijski pogon
CO 2 masena emisija CO2
REESS sustav za pohranu elektr ične energije s mogućnošću pono vnog punjenja
Tablica A8/9
Izračun konačnih vrijednos ti pri pogonu na bater iju i pri pogonu s dopunjavanjem bater ije (FE samo za razinu 1B) 
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 izlazni podaci 
koraka 1,  
tablica A8/8Mi,CD,j, g/km
PN CD,j, čestica po km
PM CD,c, mg/km
MCO2,CD,j , g/km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
AER, km
EAC, WhUlazni podaci iz naknadne obrade CD-a i 
CS-aMCO2,CD,j , g/km
AER, km
EAC, Wh
MCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CD,declared , g/km
MCO2,CD,a ve, g/km
Za razinu 1A
Mi,CD,j, g/km
PN CD,j, čestica po km
PM CD,c, mg/km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
AER city,ave, km
nveh
RCDC, km
nveh,L
nveh,H
UF phase,j
UF cycle,c
Mi,CS,c,6 , g/km
MCO2,CS,pizlazni podaci 
koraka 7,  
tablica A8/8AER city,ave, km
izlazni podaci 
koraka 3,  
tablica A8/8nveh
RCDC, km
izlazni podaci 
koraka 4,  
tablica A8/8nveh,L
nveh,H
izlazni podaci 
koraka 8,  
tablica A8/8UF phase,j
UF cycle,c
izlazni podaci 
koraka 6,  
tablica A8/5Mi,CS,c,6 , g/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/484 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
izlazni podaci 
koraka 7,  
tablica A8/5MCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CS,pIzlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon. Izlazni 
podaci su dostupni za svak o ispitivanje pri 
pogonu s dopunjavan jem bater ije.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su (osim KCO2) 
dostupni za vozila H, L i, ako je 
primjenjivo , M.
Može biti potreban korekcij ski koeficijen t 
KCO2 za masene emisi je CO 2 u skladu s 
Dodatk om 2. ovom Prilogu.KCO2,
(g/km)/(Wh/km)
izlazni podaci 
koraka 14,  
tablica A8/8MCO2,CD,declared , g/km
izlazni podaci 
koraka 13,  
tablica A8/8MCO2,CD,a ve, g/km
KCO2,
(g/km)/(Wh/km)
Za 
razinu 1A
2izlazni podaci 
koraka 1Mi,CD,j, g/km
PN CD,j, čestica po km
PM CD,c, mg/km
nveh
nveh,L
UF phase,j
UF cycle,c
Mi,CS,c,6 , g/kmIzračunavanje ponder iranih spojeva u 
emisijama (osim MCO2,weight ed) u skladu sa 
stav cima od 4.1.3.1. do i uključujući 
4.1.3.3. ovog Priloga
Napomena:
Mi,CS,c,6 uključuje PN CS,c i PM CS,c.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.Mi,weighted , g/km
PN weighted , čestica po 
km
PM weighted , mg/km
3 izlazni podaci 
koraka 1MCO2,CD,j , g/km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
nveh
RCDC, km
MCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CS,pIzračunavanje ekvivalentne autonomi je na 
isključivo elektr ični pogon u skladu sa 
stav cima 4.4.4.1. i 4.4.4.2. ovog Priloga i 
stvar ne auton omije na bate rijski pogon u 
skladu sa stavk om 4.4.5. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
RCDA se zaokr užuje na najbliži cijeli broj u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.EAER, km
EAER p, km
RCDA, km
4 izlazni podaci 
koraka 1AER, km Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.Mogućnost 
interpolacije AER -a
izlazni podaci 
koraka 3RCDA, km Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, provjerava se može li se 
interpoli rati AER između vozila H, L i, ako 
je primjenjivo , M u skladu sa stavk om 
4.5.7.1. ovog Priloga.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, svak o ispitivanje mora ispuniti 
zahtjev .HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/485  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
5
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Ako se ne 
upotrebl -
java 
interpola -
cijska 
metoda, 
korak 9 
nije 
potreban 
pa su 
izlazni 
podaci 
ovog 
koraka 
konačni 
rezultati.izlazni podaci 
koraka 1AER, km Izračunavanje prosjeka AER -a i 
deklar iranje AER -a
Deklar irani AER zaokr užuje se na broj 
decimalnih mjesta iz tablice A6/1 u 
Prilogu B6. u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Praviln ika.
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a i ako su ispunjeni kriteriji za 
interpolaciju AER -a, AER se zaokr užuje na 
jedno decimalno mjesto u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Izlazni podaci su dostupni za svak o vozilo 
H, L i, ako je primjenjivo, M.
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a, ali kriteriji za interpolaciju AER -a 
nisu ispunjeni, za cijelu interpolacijsku 
porodicu uzima se AER vozila H 
zaokr užen na najbliži cijeli broj u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, AER se zaokr užuje na najbliž i 
cijeli broj u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog 
Praviln ika.AER ave, km
Za razinu 1A
AER dec, km
Za 
razinu 1­
A:
6izlazni podaci 
koraka 1Mi,CD,j, g/km
MCO2,CD,j , g/km
nveh
nveh,L
UF phase,j
Mi,CS,c,6 , g/km
MCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CD,declared , g/km
MCO2,CD,a ve, g/kmIzračunavanje ponder iranih masenih 
emisija CO2 i potrošnje goriva u skladu sa 
stav cima 4.1.3.1. i 4.2.3. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, upotreblja va se nveh,L ciklusa. 
Uzimajući u obzir stavak 4.1.2. ovog 
Priloga, MCO2,CD,j potvrdnog ciklusa 
korigira se u skladu s Dodatk om 2. ovom 
Prilogu.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.MCO2,weight ed, g/km
FC weighted , l/100 km
7 izlazni podaci 
koraka 1EAC, Wh Izračunavanje potrošnje elektr ične 
energije na temelju EAER -a u skladu sa 
stav cima 4.3.3.1. i 4.3.3.2. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.EC, Wh/km
EC p, Wh/km
izlazni podaci 
koraka 3EAER, km
EAER p, kmHR Službeni list Europske unij e L 423/486 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
8
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Ako se ne 
upotrebl -
java 
interpola -
cijska 
metoda, 
korak 9 
nije 
potreban 
pa su 
izlazni 
podaci 
ovog 
koraka 
konačni 
rezultati.izlazni podaci 
koraka 1AER city, ave, km Za razinu 1B
Izračunavanje prosjeka EC-a i deklar iranje 
EC-a
ECp,final ¼ECp,ave×ECdec
ECave
Za razinu 1A i razinu 1B:
Izračunavanje i zaokr uživanje 
međuvr ijednosti u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a, međuvr ijednosti se zaokr užuju u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,ave, EAER i EAER p zaokr užuju se na 
jedno decimalno mjesto;
MCO2,weight ed se zaokr užuje na dva 
decimalna mjesta;
FC weighted se zaokr užuje na tri decimalna 
mjesta;
EC i EC p zaokr užuju se na jedno decimalno 
mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za svak o vozilo 
H, L i, ako je primjenjivo, M.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, konačne vrijednosti ispitnih 
rezultata zaokr užuju se u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:
AER city,ave, EAER i EAER p zaokr užuju se 
najbli ži cijeli broj;
MCO2,weight ed se zaokr užuje na najbliži cijeli 
broj;
FC weighted se zaokr užuje na jedno 
decimalno mjesto;
EC i EC p zaokr užuju se na najbli ži cijeli 
broj.Za razinu 1B
EC dec, Wh/km
EC p,final , Wh/km
EAER final, km
Za razinu 1A
AER city,final, km
MCO2,weight ed,final ,  
g/km
FC weighted,final ,  
l/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
EAER final, km
EAER p,final , kmizlazni podaci 
koraka 6MCO2,weight ed, g/km
FC weighted , l/100 km
izlazni podaci 
koraka 7EC, Wh/km
EC p, Wh/km
izlazni podaci 
koraka 3EAER, km
EAER p, km
izlazni podaci 
koraka 5AER dec, km
AER ave, kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/487  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
9
Rezultat 
pojedi -
načnog 
vozila
Konačni 
rezultat 
ispiti -
vanjaizlazni podaci 
koraka 5AER dec, km Interp olacij a pojedinačnih vrijednosti na 
teme lju ulaznih podataka iz vozila L, M i H 
u skladu sa stavk om 4.5. ovog Priloga i 
zaokr uživanje konačnih vrijednosti u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
AER ind, AER city,ind, EAER ind i EAER p,ind 
zaokr užuju se najbli ži cijeli broj;
MCO2,weight ed,ind se zaokr užuje na najbliž i 
cijeli broj;
EC weighted,ind se zaokr užuje na jedno 
decimalno mjesto;
FC weighted,ind se zaokr užuje na jedno 
decimalno mjesto;
EC ind i EC p,ind zaokr užuju se na najbliži 
cijeli broj.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
pojedinačno vozilo .EC ind, Wh/km
EC p,ind, Wh/km
EAER ind, km
Za razinu 1A:
AER ind, km
AER city,ind, km
MCO2,weight ed,ind ,  
g/km
FC weighted,ind ,  
l/100 km
EAER p,ind, km.izlazni podaci 
koraka 8AER city,final, km
MCO2,weight ed,final , g/km
FC weighted,final ,  
l/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
EAER final, km
EAER p,final , km
izlazni podaci 
koraka 4mogućnost 
interpolacije AER -a;
izlazni podaci 
koraka 1RCDC
RCDC se zaokr užuje na najbli ži cijeli broj u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.RCDC,fina l
4.6.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Koraci postupka za izračuna vanje konačnih ispitnih rezultata za OVC-FC HV-ove
U ovom su stavku opisani koraci izračuna konačnih rezultata ispitivanja na bate rijski pogon i ponder iranih 
konačnih rezultata ispitivanja pri pogonu s dopunjavan jem bate rije i na bater ijski pogon.
4.6.3.1. Koraci postupka za izračuna vanje konačnih rezultata ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon za OVC-FC HV-ove
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A8/9a. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” 
mora ju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržav aju dodatne 
izračune.
Za potrebe tablice A8/8 upotreblja va se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
c primjenjivi cijeli ispitni ciklus
p svaka primjenjiva faza ciklusa za potrebe izračuna EAER city (prema potrebi), p je gradski vozni 
ciklus
CS pogon s dopunjavan jem bate rije
Tablica A8/9 a
Izračun konačnih vrijednosti pri pogonu na bater iju za OVC-FC HV-ove 
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 Prilog B8. rezultati ispitivanja na 
bater ijski pogonRezultati izmjereni u skladu s Dodatk om 3. 
ovom Prilogu, unapr ijed izračunani u 
skladu sa stavk om 4.3. ovog PrilogaΔE REESS,j , Wh
dj, km
Iskoristiva energija bate rije, u skladu sa 
stavk om 4.4.1.2.2. ovog PrilogaUBE city, Wh
Dopunjena elektr ična energija u skladu sa 
stavk om 3.2.4.6. ovog PrilogaEAC, Wh
Ciklusna energi ja u skladu sa stavk om 5. 
Priloga B7.Ecycle, WsHR Službeni list Europske unij e L 423/488 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Masena emisija CO2 u skladu sa 
stavk om 3.2.1. Priloga B7.FC CD,j, kg/100 km
Autonomij a na isključiv o elektr ični pogon 
utvrđena u skladu sa stavk om 4.4.1.1. 
ovog PrilogaAER, km
Ako je vože n primjenjivi gradski ispitni 
ciklus WLTC-a: gradska auton omija na 
isključivo elektr ični pogon utvrđena u 
skladu sa stavkom 4.4.1.2.1. ovog Priloga.AER city, km
Može biti potreban korekcij ski koeficijen t 
Kfuel,FCHV za potrošnju H2 u skladu s 
Dodatk om 2. ovom Prilogu.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su (osim Kfuel,FCHV ) 
dostupni za vozilo H, L i, ako je 
primjenjivo , M.
2 izlazni podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
Ecycle, WsIzračunavanje relativne promjene 
elektr ične energije za svaki ciklus u skladu 
sa stavk om 3.2.4.5.2. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje i za svaki primjenjivi ispitni 
ciklus WLTP-a.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.REEC i
3 izlazni podaci 
koraka 2REEC i Određivanje prijelaznog i potvrdnog 
ciklusa u skladu sa stavk om 3.2.4.4. ovog 
Priloga
Ako je za jedno vozilo dostupno više od 
jednog ispitivanja na bate rijski pogon, za 
potrebe izračuna vanja prosjeka broj 
prijelaznih ciklusa nveh mora biti jednak za 
svak o ispitivanje.nveh
Određivanje ciklusne auton omije na 
bater ijski pogon u skladu sa stavk om 4.4.3. 
ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.RCDC, km
4 izlazni podaci 
koraka 3nveh Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, prijelazni ciklus se određuje za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, M.
Prov jerava se je li ispunjen interpolacijski 
kriterij u skladu sa stavk om 6.3.2.2. ovog 
Praviln ika.nveh,L
nveh,H
Ako je primjenjivo:
nveh,MHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/489  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
5 izlazni podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE city, WhAko je AER city dobiven iz ispitivanja tipa 1. 
provede nog vožnj om primjenjivih 
ispitnih ciklusa WLTP-a, vrijednost se 
izračunava u skladu sa stavk om 4.4.1.2.2. 
ovog Priloga.
Ako se prov odi više od jednog ispitivanja,
ncity,pe mora biti jednak za svak o ispitivanje.
Izlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
Izračunavanje prosjeka AER city
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.AER city, km
AER city,ave, km
6 izlazni podaci 
koraka 1dj, km Izračunavanje UF-a specifi čnog za fazu i 
specifi čnog za ciklusUF phase,j
UF cycle,c
izlazni podaci 
koraka 3nveh Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
izlazni podaci 
koraka 4nveh,L Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.
7 izlazni podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
dj, km
EAC, WhIzračunavanje potrošnje elektr ične 
energije na temelju dopunjene elektr ične 
energije u skladu sa stav cima 4.3.1. i 4.3.2. 
ovog Priloga
U slučaju interpolacije upotrebljava se nveh, 
L ciklusa. Zato se, zbog potrebne korekcije 
masene emisije CO 2, potrošnja elektr ične 
energije u potvrdnom ciklusu i njego vim 
fazama posta vlja na nulu.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.EC AC,weighted ,  
Wh/km
EC AC,CD, Wh/km
izlazni podaci 
koraka 3nveh
izlazni podaci 
koraka 4nveh,L
izlazni podaci 
koraka 6UF phase,j
8 izlazni podaci 
koraka 1FC CD,j, l/100 km
Kfuel,FCHV , (kg/ 
100 km)/(Wh/ 
100 km)Izračunavanje potrošnje goriva pri 
pogonu na bateriju u skladu sa 
stavk om 4.2.2. ovog Priloga
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, upotreblja va se nveh,L ciklusa. 
Uzimajući u obzir stavak 4.1.2. ovog 
Priloga, potvrdni ciklus korigira se u skladu 
s Dodatk om 2. ovom Prilogu.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, L i, ako je primjenjivo , M.FC CD, kg/100 km
izlazni podaci 
koraka 3ΔE REESS,j , Wh
izlazni podaci 
koraka 4dj, km
izlazni podaci 
koraka 6nveh
nveh,L
UF phase,jHR Službeni list Europske unij e L 423/490 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
[rezer virano]
10 izlazni podaci 
koraka 7
izlazni podaci 
koraka 8EC AC,weighted , Wh/km
EC AC,CD, Wh/km
FC CD, kg/100 kmIzračunavanje prosjeka ispitivanja za 
svak o vozilo
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.EC AC,weighted,ave ,  
Wh/km
EC AC,CD,ave , Wh/km
FC CD,ave , kg/100 km
11 izlazni podaci 
koraka 10EC AC,CD,ave , Wh/km
FC CD,ave , kg/100 kmDeklar iranje potrošnje elektr ične energi je i 
potrošnje goriva pri bate rijskom pogonu 
za svak o vozilo
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.EC AC,CD,declared ,  
Wh/km
FC CD,declared ,  
kg/100 km
[rezer virano]
13
Rezultat 
interpola ­
cijsk e poro ­
dice
Ako se ne 
upotrebljava 
interpola ­
cijska 
metoda, 
korak 17 nije 
potreban pa 
su izlazni 
podaci ovog 
koraka 
konačni 
rezultati.izlazni podaci 
koraka 11EC AC,CD,declared ,  
Wh/kmAko se upotreblja va interpolacijska 
metod a, međuvr ijednosti se zaokr užuju u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
MCO2,CD se zaokr užuje na dva decimalna 
mjesta;
EC AC,CD i EC AC,weighted zaokr užuju se na 
jedno decimalno mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za vozila H, 
vozilo L i, ako je primjenjivo, vozilo M.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, konačne vrijednosti se 
zaokr užuju u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Praviln ika:
EC AC,CD, EC AC,weighted i MCO2,CD zaokr užuju 
se na najbliž i cijeli broj.EC AC,CD,final , Wh/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , l/100 km
izlazni podaci 
koraka 10EC AC,weighted,ave ,  
Wh/km
FC CD,ave , kg/100 km
14
Rezultat 
pojedinačnog 
vozila
Konačni 
rezultat ispi­
tivanjaizlazni podaci 
koraka 13EC AC,CD,final , Wh/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , kg/100 kmInterp olacij a pojedinačnih vrijednosti na 
teme lju ulaznih podataka za vozila H, L i, 
ako je primjenjivo , M
Konačne vrijednosti pojedinačnog vozila 
zaokr užuju se u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Praviln ika.
EC AC,CD i EC AC,weighted zaokr užuju se na 
najbli ži cijeli broj.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
pojedinačno vozilo .EC AC,CD,ind , Wh/km
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km
FC CD,ind , kg/100 kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/491  
4.6.3.2. Koraci postupka za izračunavanje konačnih ponder iranih rezultata ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon i pri 
pogonu s dopunja vanjem baterije za OVC-FCHV -ove
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A8/9a. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” 
mora ju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržav aju dodatne 
izračune.
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
c razmatrano razdoblje cijelog primjenjivo g ispitnog ciklusa
p svaka faza primjenjivog ciklusa za potrebe izračuna EAER city (prema potrebi), p je gradski 
vozni ciklus
j indeks za razmatrano razdoblje
CS pogon s dopunjavan jem bate rije
CD bater ijski pogon
REESS sustav za pohranu elektr ične energije s mogućnošću pono vnog punjenja
Tablica A8/9b
Izračun konačnih vrijednosti pri pogonu na bater iju i pri pogonu s dopunjavanjem bater ije za OVC- 
FCH V-ove 
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 izlazni podaci 
koraka 1,  
tablica A8/9aFC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
AER, km
EAC, WhUlazni podaci iz naknadne obrade CD-a i 
CS-a
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon. Izlazni 
podaci su dostupni za svak o ispitivanje pri 
pogonu s dopunjavan jem bater ije.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su (osim Kfuel,FCHV ) 
dostupni za vozilo H, L i, ako je 
primjenjivo , M.FC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
AER, km
EAC, Wh
AER city,ave, km
nveh
RCDC, km
nveh,L
nveh,H
UF phase,j
UF cycle,c
FC CS,declared ,  
kg/100 km
FC CS,p, kg/100 km
FC CD,declared ,  
kg/100 km
FC CD,ave , kg/100 kmizlazni podaci 
koraka 5,  
tablica A8/9aAER city,ave, km
izlazni podaci 
koraka 3,  
tablica A8/9anveh
RCDC, km
izlazni podaci 
koraka 4,  
tablica A8/9anveh,L
nveh,H
izlazni podaci 
koraka 6,  
tablica A8/9aUF phase,j
UF cycle,c
izlazni podaci 
koraka 5,  
tablica A8/7FC CS,declared ,  
kg/100 km
FC CS,p, kg/100 km
izlazni podaci 
koraka 11,  
tablica A8/9aFC CD,declared ,  
kg/100 km
izlazni podaci 
koraka 10,  
tablica A8/9aFC CD,ave , kg/100 kmHR Službeni list Europske unij e L 423/492 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)Može biti potreban korekcij ski koeficijen t 
Kfuel,FCHV za potrošnju H2 u skladu s 
Dodatk om 2. ovom Prilogu.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)
2 izlazni podaci 
koraka 1FC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
nveh
RCDC, kmIzračunavanje ekvivalentne autonomi je na 
isključivo elektr ični pogon u skladu sa 
stav cima 4.4.4.1. i 4.4.4.2. ovog Priloga i 
stvar ne auton omije na bate rijski pogon u 
skladu sa stavk om 4.4.5. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
RCDA se zaokr užuje na najbliži cijeli broj u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.EAER, km
EAER p, km
RCDA, km
3 izlazni podaci 
koraka 1AER, km Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, provjerava se može li se 
interpoli rati AER između vozila H, L i, ako 
je primjenjivo , M u skladu sa stavk om 
4.5.7.1. ovog Priloga.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, svak o ispitivanje mora ispuniti 
zahtjev .Mogućnost 
interpolacije AER -a
izlazni podaci 
koraka 2RCDA, km
4
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Ako se ne 
upotrebljava 
interpola ­
cijska 
metoda, 
korak 9 nije 
potreban pa 
su izlazni 
podaci ovog 
koraka 
konačni 
rezultati.izlazni podaci 
koraka 1AER, km Izračunavanje prosjeka AER -a i 
deklar iranje AER -a
Deklar irani AER zaokr užuje se na broj 
decimalnih mjesta iz tablice A6/1 u 
Prilogu B6. u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Praviln ika.
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a i ako su ispunjeni kriteriji za 
interpolaciju AER -a, AER se zaokr užuje na 
jedno decimalno mjesto u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Izlazni podaci su dostupni za svak o vozilo 
H, L i, ako je primjenjivo, M.
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a, ali kriteriji za interpolaciju AER -a 
nisu ispunjeni, za cijelu interpolacijsku 
porodicu uzima se AER vozila H 
zaokr užen na najbliži cijeli broj u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, AER se zaokr užuje na najbliž i 
cijeli broj u skladu sa stavk om 6.1.8. ovog 
Praviln ika.AER ave, km
AER dec, kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/493  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
5 izlazni podaci 
koraka 1FC CD,j, kg/100 km
nveh
nveh,L
UF phase,j
FC CS,declared ,  
kg/100 km
FC CD,declared ,  
kg/100 km
FC CD,ave , kg/100 kmIzračunavanje ponder iranih masenih 
emisija CO2 i potrošnje goriva u skladu sa 
stav cima 4.1.3.1. i 4.2.3. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, upotreblja va se nveh,L ciklusa. 
Uzimajući u obzir stavak 4.1.2. ovog 
Priloga, MCO2,CD,j potvrdnog ciklusa 
korigira se u skladu s Dodatk om 2. ovom 
Prilogu.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.FC weighted ,  
kg/100 km
6 izlazni podaci 
koraka 1EAC, Wh Izračunavanje potrošnje elektr ične 
energije na temelju EAER -a u skladu sa 
stav cima 4.3.3.1. i 4.3.3.2. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje na bater ijski pogon.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
svak o vozilo H, L i, ako je primjenjivo , M.EC, Wh/km
EC p, Wh/km
izlazni podaci 
koraka 2EAER, km
EAER p, km
7
Rezultat 
interpola -
cijsk e 
porodice
Ako se ne 
upotrebljava 
interpola ­
cijska 
metoda, 
korak 9 nije 
potreban pa 
su izlazni 
podaci ovog 
koraka 
konačni 
rezultati.izlazni podaci 
koraka 1AER city, ave, km Izračunavanje i zaokr uživanje 
međuvr ijednosti u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a, međuvr ijednosti se zaokr užuju u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,finale , EAER i EAER p zaokr užuju se 
na jedno decimalno mjesto;
FC weighted se zaokr užuje na tri decimalna 
mjesta;
EC i EC p zaokr užuju se na jedno decimalno 
mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za svak o vozilo 
H, L i, ako je primjenjivo, M.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, konačne vrijednosti ispitnih 
rezultata zaokr užuju se u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:
AER city,ave, EAER i EAER p zaokr užuju se 
najbli ži cijeli broj;
FC weighted se zaokr užuje na tri decimalna 
mjesta;
EC i EC p zaokr užuju se na najbli ži cijeli 
broj.AER city,final, km
FC weighted,final ,  
kg/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
EAER final, km
EAER p,final , kmizlazni podaci 
koraka 5FC weighted , kg/100 km
izlazni podaci 
koraka 6EC, Wh/km
EC p, Wh/km
izlazni podaci 
koraka 3EAER, km
EAER p, km
izlazni podaci 
koraka 5AER dec, km
AER ave, kmHR Službeni list Europske unij e L 423/494 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
8 izlazni podaci 
koraka 5AER dec, km Interp olacij a pojedinačnih vrijednosti na 
teme lju ulaznih podataka iz vozila L, M i H 
u skladu sa stavk om 4.5. ovog Priloga i 
zaokr uživanje konačnih vrijednosti u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
AER ind, AER city,ind, EAER ind i EAER p,ind 
zaokr užuju se najbli ži cijeli broj;
EC weighted,ind se zaokr užuje na jedno 
decimalno mjesto;
FC weighted,ind se zaokr užuje na tri decimalna 
mjesta;
EC ind i EC p,ind zaokr užuju se na najbliži 
cijeli broj.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
pojedinačno vozilo .AER ind, km
AER city,ind, km
FC weighted,final ,  
kg/100 km
EC ind, Wh/km
EC p,ind, Wh/km
EAER ind, km
EAER p,ind, kmizlazni podaci 
koraka 7AER city,final, km
FC weighted,final ,  
kg/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
EAER final, km
EAER p,final , km
izlazni podaci 
koraka 4Mogućnost 
interpolacije AER -a
izlazni podaci 
koraka 1RCDC
RCDC se zaokr užuje na najbli ži cijeli broj u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.RCDC,fina l
4.7. Koraci postupka za izračuna vanje konačnih ispitnih rezultata za PEV -ove
Redoslij ed izračuna rezultata naveden je u tablici A8/10 za postupak ispitivanja s uzastopnim ciklusima i u 
tablici A8/11 za skraćeni postupak ispitivanja. Svi primjenjivi podaci u stupcu „Izlazni podaci” mora ju se 
zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavk e koji se koriste za izračun ili sadržava ju dodatne izračune.
4.7.1. Koraci postupka za izračunavanje konačnih ispitnih rezultata za PEV -ove ako se koristi postupak s uzast opnim 
ciklusima
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
j indeks za razmatrano razdoblje
Tablica A8/10
Izračun konačnih vrijednosti za PEV -ove utvrđenih postupkom ispitivanja tipa 1. s uzastopnim 
ciklusima 
Za razinu 1A  
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high, primjenjivi gradski ispitni ciklus 
WLTP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
Za razinu 1B  
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/495  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 Prilog B8. ispitni rezultati Rezultati izmjereni u skladu s Dodatk om 3. 
ovom Prilogu i unapr ijed izračunani u 
skladu sa stavk om 4.3. ovog PrilogaΔE REESS,j , Wh
dj, km
Iskoristiva energija bate rije, u skladu sa 
stavk om 4.4.2.2.1. ovog PrilogaUBE CCP, Wh
Dopunjena elektr ična energija u skladu sa 
stavk om 3.4.4.3. ovog Priloga
Izlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
EAC se zaokr užuje na jedno decimalno 
mjesto u skladu sa stavkom 6.1.8. ovog 
Praviln ika. Ako se primjenjuje 
interpolacijska metoda, izlazni podaci su 
dostupni za vozila H i L.EAC, Wh
2 izlazni 
podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
UBE CCP, WhOdređivanje broja potpuno prijeđenih 
primjenjivih ciklusa i faza WLTC-a u 
skladu sa stavk om 4.4.2.2. ovog Priloga
Izlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.nWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHigh
3 izlazni 
podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
UBE CCP, WhIzračunavanje faktora ponder iranja u 
skladu sa stavk om 4.4.2.2. ovog Priloga
Napomena: Broj faktora ponder iranja ovisi 
o upotr ijebljenom primjenjivo m ciklusu 
(WL TC s 3 ili 4 faze). Kad je riječ o WLTC-u 
s 4 faze, mog li bi biti potrebni i izlazni 
podaci u zagradama.
Izlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.KWLTC,1
KWLTC,2
KWLTC,3
(KWLTC,4)
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
(Kcity,4)
Klow,1
Klow,2
Klow,3
(Klow,4)
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
(Kmed,4 )
Khigh,1
Khigh,2
Khigh,3
(Khigh,4 )
KexHigh,1
KexHigh,2
KexHigh,3
(KexHigh,4 )izlazni 
podaci 
koraka 2nWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHighHR Službeni list Europske unij e L 423/496 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
4 izlazni 
podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE CCP, WhIzračunavanje potrošnje elektr ične 
energije iz REESS-ova u skladu sa 
stavk om 4.4.2.2. ovog PrilogaEC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC,med , Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh , Wh/km
EC DC,first , Wh/kmizlazni 
podaci 
koraka 2nWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHighIzračunavanje potrošnje elektr ične 
energije iz prvog primjenjivo g ispitnog 
ciklusa WLTP-a EC DC,first kako je opisano u 
stavku 1.1. Dodatka 8. ovom Prilogu.
izlazni 
podaci 
koraka 3svi faktori
iranjaIzlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.
5 izlazni 
podaci 
koraka 1UBE CCP, Wh Izračunavanje auton omije potpuno 
elektr ičnog vozila u skladu sa 
stavk om 4.4.2.2. ovog Priloga
Izlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.PER WLTC, km
PER city, km
PER low, km
PER med, km
PER high, km
PER exHigh , kmizlazni 
podaci 
koraka 4EC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC,med , Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh , Wh/km
6 izlazni 
podaci 
koraka 1EAC, Wh Izračunavanje potrošnje elektr ične 
energije iz elektr ične mreže u skladu sa 
stavk om 4.3.4. ovog Priloga
Izlazni podaci dostupni za svak o 
ispitivanje
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.EC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/kmizlazni 
podaci 
koraka 5PER WLTC, km
PER city, km
PER low, km
PER med, km
PER high, km
PER exHigh , km
7
Ako se ne 
upotrebljava 
interpolacijska 
metod a, korak 
10 nije potre ­
ban pa su 
izlazni podaci 
ovog koraka 
PER WLTC,dec i 
EC WLTC,dec 
konačni rezul ­
tati.izlazni 
podaci 
koraka 5PER WLTC, km
PER city, km
PER low, km
PER med, km
PER high, km
PER exHigh , kmIzračunavanje prosjeka ispitivanja za sve 
ulazne podatk e
Deklar iranje PER WLTC,dec i EC WLTC,dec na 
teme lju PER WLTC,ave i EC WLTC,avePER WLTC,dec , km
PER WLTC,ave , km
PER city,ave, km
PER low,ave, km
PER med,ave , km
PER high,ave , km
PER exHigh,ave , kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/497  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
izlazni 
podaci 
koraka 6EC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/kmUsklađivanje PER -a za faze city, low, med, 
high i exHigh na temelju omjera PER WLTC, 
dec i PER WLTC,ave :
AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Usklađivanje EC-a za faze city, low, med, 
high i exHigh na temelju omjera EC WLTC,dec 
i EC WLTC,ave :
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L. PER WLTC,dec i EC WLTC,dec 
zaokr užuju se na broj decimalnih mjesta iz  
tablice A6/1 u Prilogu B6. u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, PER WLTC,dec i EC WLTC,dec 
zaokr užuju se na najbliži cijeli broj u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.EC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/km
EC exHigh,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/km izlazni 
podaci 
koraka 4EC DC,first , Wh/km
8 izlazni 
podaci 
koraka 7EC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/kmPrilagođavanje potrošnje elektr ične 
energije radi provj ere sukladnosti 
proizvod nje kako je opisano u stavku 1.1. 
Dodatka 8. ovom Prilogu
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.EC DC,COP , Wh/km
9
Ako se ne 
upotrebljava 
interpolacijska 
metod a, korak 
10 nije 
potreban pa su 
izlazni podaci 
ovog koraka 
konačni 
rezultati.izlazni 
podaci 
koraka 7PER city,ave, km
PER low,ave, km
PER med,ave , km
PER high,ave , km
PER exHigh,ave , kmZaokr uživanje međuvr ijednosti u skladu 
sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a, međuvr ijednosti se zaokr užuju u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
PER city i PER p zaokr užuju se na jedno 
decimalno mjesto;PER city,final, km
PER low,final, km
PER med,final , km
PER high,final , km
PER exHigh,final , km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/km
EC exHigh,ave , Wh/kmEC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/498 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
izlazni 
podaci 
koraka 8EC DC,COP , Wh/km EC city i EC p zaokr užuju se na jedno 
decimalno mjesto;
EC DC,CD,COP se zaokr užuje na jedno 
decimalno mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za vozila H i L.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, konačne vrijednosti ispitnih 
rezultata zaokr užuju se u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:
PER city i PER p zaokr užuju se na najbli ži 
cijeli broj;
EC city i EC p zaokr užuju se na najbliži cijeli 
broj;
EC DC,COP se zaokr užuje na najbliži cijeli 
broj.EC DC,COP ,final,  
Wh/km
10
Rezultat 
pojedinačnog 
vozila
Konačni 
rezultat 
ispitivanjaizlazni 
podaci 
koraka 7PER WLTC,dec , km
EC WLTC,dec , Wh/kmInterp olacij a pojedinačnih vrijednosti na 
teme lju ulaznih podataka iz vozila L i H u 
skladu sa stavk om 4.5. ovog Priloga i 
zaokr uživanje konačnih vrijednosti u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:PER WLTC,ind , km
PER city,ind, km
PER low,ind, km
PER med,ind , km
PER high,ind , km
PER exHigh,ind , kmizlazni 
podaci 
koraka 9PER city,final, km
PER low,final, km
PER med,final , km
PER high,final , km
PER exHigh,final , kmPER ind, PER city,ind i PER p,ind zaokr užuju se na 
najbli ži cijeli broj;
EC ind, EC city i EC p,ind zaokr užuju se na 
najbli ži cijeli broj;EC WLTC,ind , Wh/km
EC city,ind, Wh/km
EC low,ind, Wh/km
EC med,ind , Wh/km
EC high,ind , Wh/km
EC exHigh,ind , Wh/kmEC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/km
EC DC,COP ,ind se zaokr užuje na najbliži cijeli 
broj
EC DC,COP ,final, Wh/km Izlazni podaci su dostupni za svak o 
pojedinačno vozilo .EC DC,COP ,ind, Wh/kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/499  
4.7.2. Koraci postupka za izračuna vanje konačnih ispitnih rezultata za PEV -ove ako se koristi skraćeni ispitni 
postupak
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljedeća nomenklatura jednadžbi i rezultata:
j indeks za razmatrano razdoblje
Tablica A8/11
Izračun konačnih vrijednosti za PEV -ove utvrđenih skraćenim postupkom ispitivanja tipa 1. 
Za razinu 1A  
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high, faza extra high, primjenjivi gradski ispitni ciklus 
WLTP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
Za razinu 1B  
Razmatrana razdoblja su faza low, faza medium, faza high i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
1 Prilog B8. ispitni rezultati Rezultati izmjereni u skladu s Dodatk om 3. 
ovom Prilogu i unapr ijed izračunani u 
skladu sa stavk om 4.3. ovog PrilogaΔE REESS,j , Wh
dj, km
Iskoristiva energija bate rije, u skladu sa 
stavk om 4.4.2.1.1. ovog PrilogaUBE STP, Wh
Dopunjena elektr ična energija u skladu sa 
stavk om 3.4.4.3. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
EAC se zaokr užuje na jedno decimalno 
mjesto u skladu sa stavkom 6.1.8. ovog 
Praviln ika.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H, i L.EAC, Wh
2 izlazni 
podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
UBE STP, WhIzračunavanje faktora ponder iranja u 
skladu sa stavk om 4.4.2.1. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.KWLTC,1
KWLTC,2
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
Kcity,4
Klow,1
Klow,2
Klow,3
Klow,4
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
Kmed,4
Khigh,1HR Službeni list Europske unij e L 423/500 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
Khigh,2
KexHigh,1
KexHigh,2
3 izlazni 
podaci 
koraka 1ΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE STP, WhIzračunavanje potrošnje elektr ične 
energije iz REESS-ova u skladu sa 
stavk om 4.4.2.1. ovog Priloga
Izračunavanje potrošnje elektr ične 
energije iz prvog primjenjivo g ispitnog 
ciklusa WLTP-a EC DC,first kako je opisano u 
stavku 1.1. Dodatka 8. ovom Prilogu.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.EC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC, med, Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh , Wh/km
EC DC,first , Wh/kmizlazni 
podaci 
koraka 2svi faktori 
ponder iranja
4 izlazni 
podaci 
koraka 1UBE STP, Wh Izračunavanje auton omije potpuno 
elektr ičnog vozila u skladu sa 
stavk om 4.4.2.1. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.PER WLTC, km
PER city, km
PER low, km
PER med, km
PER high, km
PER exHigh , kmizlazni 
podaci 
koraka 3EC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC, med, Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh ,
Wh/km
5 izlazni 
podaci 
koraka 1EAC, Wh Izračunavanje potrošnje elektr ične 
energije iz elektr ične mreže u skladu sa 
stavk om 4.3.4. ovog Priloga
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
ispitivanje.
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.EC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/kmizlazni 
podaci 
koraka 4PER WLTC, km
PER city, km
PER low, km
PER med, km
PER high, km
PER exHigh , km
6
Ako se ne 
upotrebljava 
interpolacijska 
metod a, korak 
9 nije potreban 
pa su izlazni izlazni 
podaci 
koraka 4PER WLTC, km
PER city, km
PER low, km
PER med, km
PER high, km
PER exHigh , kmIzračunavanje prosjeka ispitivanja za sve 
ulazne podatk e
Deklar iranje PER WLTC,dec i EC WLTC,dec na 
teme lju PER WLTC,ave i EC WLTC,ave
Usklađivanje PER -a za faze city, low, med, 
high i exHigh na temelju omjera PER WLTC, 
dec i PER WLTC,ave :PER WLTC,dec , km
PER WLTC,ave , km
PER city,ave, km
PER low,ave, km
izlazni 
podaci 
koraka 5EC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/km
izlazni 
podaci 
koraka 3EC DC,first , Wh/kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/501  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
podaci ovog 
koraka 
PER WLTC,dec i 
EC WLTC,dec 
konačni 
rezultati.AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Usklađivanje EC-a za faze city, low, med, 
high i exHigh na temelju omjera EC WLTC,dec 
i EC WLTC,ave :
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L. PER WLTC,dec i EC WLTC,dec 
zaokr užuju se na broj decimalnih mjesta iz  
tablice A6/1 u Prilogu B6. u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika.
Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, PER WLTC,dec i EC WLTC,dec 
zaokr užuju se na najbliži cijeli broj u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika.PER med,ave , km
PER high,ave , km
PER exHigh,ave , km
EC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/km
EC exHigh,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/km
7 izlazni 
podaci 
koraka 6EC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/kmPrilagođavanje potrošnje elektr ične 
energije radi provj ere sukladnosti 
proizvod nje kako je opisano u stavku 1.1. 
Dodatka 8. ovom Prilogu
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metod a, izlazni podaci su dostupni za 
vozila H i L.EC DC,COP , Wh/km
8
Rezultat 
interpolacijske 
porodice
Ako se ne 
upotrebljava 
interpolacijska 
metod a, korak 
9 nije potreban 
pa su izlazni 
podaci ovog 
koraka konačni 
rezultati.izlazni 
podaci 
koraka 6PER city,ave, km
PER low,ave, km
PER med,ave , km
PER high,ave , km
PER exHigh,ave , km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/kmZaokr uživanje međuvr ijednosti u skladu 
sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika
Ako se upotreblja va interpolacijska 
metod a, međuvr ijednosti se zaokr užuju u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:
PER city i PER p zaokr užuju se na jedno 
decimalno mjesto;
EC city i EC p zaokr užuju se na jedno 
decimalno mjesto;
EC DC,CD,COP se zaokr užuje na jedno 
decimalno mjesto.
Izlazni podaci su dostupni za vozila H i L.PER city,final, km
PER low,final, km
PER med,final , km
PER high,final , km
PER exHigh,final , km
EC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/km
EC DC,COP ,final,  
Wh/kmHR Službeni list Europske unij e L 423/502 26.11.2021.  
Korak br. Izvor Ulazni podaci Postupak Izlazni podaci
EC exHigh,ave , Wh/km Ako se ne upotrebljava interpolacijska 
metod a, konačne vrijednosti ispitnih 
rezultata zaokr užuju se u skladu sa 
stavk om 6.1.8. ovog Pravilnika:
PER city i PER p zaokr užuju se na najbli ži 
cijeli broj;
EC city i EC p zaokr užuju se na najbliži cijeli 
broj;
EC DC,COP se zaokr užuje na najbliži cijeli 
broj.izlazni 
podaci 
koraka 7EC DC,COP , Wh/km
9
Rezultat 
pojedinačnog 
vozila
Konačni 
rezultat 
ispitivanjaizlazni 
podaci 
koraka 6PER WLTC,dec , km
EC WLTC,dec , Wh/kmInterp olacij a pojedinačnih vrijednosti na 
teme lju ulaznih podataka iz vozila L i H u 
skladu sa stavk om 4.5. ovog Priloga i 
zaokr uživanje konačnih vrijednosti u 
skladu sa stavk om 6.1.8. ovog Praviln ika:PER WLTC,ind , km
PER city,ind, km
PER low,ind, km
PER med,ind , km
PER high,ind , km
PER exHigh,ind , kmizlazni 
podaci 
koraka 8PER city,final, km
PER low,final, km
PER med,final , km
PER high,final , km
PER exHigh,final , km
EC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/km
EC DC,COP ,final, Wh/kmPER ind, PER city,ind i PER p,ind zaokr užuju se na 
najbli ži cijeli broj;EC WLTC,ind , Wh/km
EC city,ind, Wh/km
EC low,ind, Wh/km
EC med,ind , Wh/km
EC high,ind , Wh/km
EC exHigh,ind , Wh/km
EC ind, EC city i EC p,ind zaokr užuju se na 
najbli ži cijeli broj;
EC DC,COP ,ind se zaokr užuje na najbliži cijeli 
broj.
Izlazni podaci su dostupni za svak o 
pojedinačno vozilo .EC DC,COP ,ind, Wh/kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/503  
Dodatak 1. 
Prof il napunjenosti REESS-a 
1. ISPITNI SLIJEDO VI I STANJE NAPUNJENOSTI REESS-a: OVC-HEV -ovi I OVC-FCHV -ovi (PREMA POTREBI), ISPITIV ANJA NA 
BATERIJSKI POGON I PRI POGONU S DOPUNJA VANJEM BATERIJE
1.1. Ispitni slijed za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove u skladu s 1. opcijo m
Ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon bez naknadnog ispitivanja tipa 1. s dopunja vanjem bate rije (slika A8.App1/1)HR Službeni list Europske unij e L 423/504 26.11.2021.  
Slika A8.App1/1
Ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/505  
1.2. Ispitni slijed za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove u skladu s 2. opcijo m
Ispitivanje tipa 1. s dopunjavan jem bate rije bez naknadnog ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon (slika A8.App1/2)
Slika A8.App1/2
Ispitivanje tipa 1. s dopunjavanjem bater ije za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove
HR Službeni list Europske unij e L 423/506 26.11.2021.  
1.3. Ispitni slijed za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove u skladu s 3. opcijo m
Ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon s naknadnim ispitivanjem tipa 1. s dopunja vanjem bater ije (slika A8.App1/3)
Slika A8.App1/3
Ispitivanje tipa 1. na bater ijski pogon s naknadnim ispitivanjem tipa 1. s dopunjav anjem bater ije za OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/507  
1.4. Ispitni slijed za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove u skladu s 4. opcijo m
Ispitivanje tipa 1. s dopunjavan jem bate rije s naknadnim ispitivanjem tipa 1. na bater ijski pogon (slika A8.App1/4)
Slika A8.App1/4
Ispitivanje tipa 1. s dopunjav anjem bater ije s naknadnim ispitivanjem tipa 1. na bater ijski pogon za OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove
HR Službeni list Europske unij e L 423/508 26.11.2021.  
2. ISPITNI SLIJED ZA NOVC-HEV -ove I NOVC-FCHV -ove
Ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije (slika A8.App1/5)
Slika A8.App1/5
Ispitivanje tipa 1. s dopunjav anjem bater ije za NOVC-HEV -ove i NOVC-FCHV -ove
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/509  
3. ISPITNI SLIJEDO VI ZA PEV -ove
3.1. Postupak s uzast opnim ciklusima (slika A8.App1/6)
Slika A8.App1/6
Ispitni slijed s uzas topnim ciklusima za PEV -ove
HR Službeni list Europske unij e L 423/510 26.11.2021.  
3.2. Skraćeni ispitni postupak (slika A8.App1/7)
Slika A8.App1/7
Ispitni slijed skraćenog pos tupk a za PEV -ove
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/511  
Dodatak 2. 
Postupak korekcije na temelju promjene energije u REESS-u 
U ovom Dodatku opisan je postupak za korekciju masene emisi je CO 2 iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem 
bater ije za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -ove i potrošnje goriva za NOVC-FCHV -ove i OVC-FCHV -ove na teme lju promjene 
elektr ične energi je svih REESS-ova.
1. OPĆI ZAHT JEVI
1.1. Primjenjivo st ovog Dodatka
1.1.1. Korekcija se primjenjuje na fazne potrošnje goriva NOVC-FC HV-ova i OVC-FC HV-ova iz ispitivanja tipa 1. pri 
pogonu s dopunja vanjem bater ije i na fazne masene emisije CO 2 NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova iz ispitivanja 
tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije.
1.1.2. Primjena korekcij e za cijeli ciklus na faznu potrošnju goriva NOVC-FC HV-ova i OVC-FC HV-ova i na faznu 
masenu emisi ju CO 2 NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova teme lji se na promjeni energije REESS-a ΔEREESS,CS u 
ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije i na korekcijsk om kriteriju c.
Za izračuna vanje ΔEREESS,CS primjenjuje se stavak 4.3. ovog Priloga . Razmatrano razdoblje j iz stavka 4.3. ovog 
Priloga definirano je u ispitivanju tipa 1. s dopunja vanjem bater ije. Korekcij ski kriterij c određuje se u skladu sa 
stavk om 1.2. ovog Dodatka.
1.1.3. Korekcija za cijeli ciklus primjenjuje se na potrošnju goriva NOVC-FCHV -ova i OVC-FC HV-ova i na masenu 
emisi ju CO2 NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova ako je ΔEREESS,CS negativ an, što znači da se REESS prazni, i ako je 
korekcij ski kriterij c, izračunan u skladu sa stavkom 1.2. ovog Dodatka, iznad primjenjivo g praga iz tablice A8. 
App2/1.
1.1.4. Korekcija za cijeli ciklus ne mora se primij eniti na potrošnju goriva NOVC-FC HV-ova i OVC-FC HV-ova ni na 
masenu emisiju CO2 NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova pa se smiju koristiti nekorigirane vrijednosti:
(a) ako je ΔEREESS,CS pozitivan, što odgovara punjenju REESS-a, a korekcijs ki kriterij c, izračunan u skladu sa 
stavk om 1.2. ovog Dodatka, iznad primjenjivo g praga iz tablice A8.App2/1;
(b) ako je korekcij ski kriterij c, izračunan u skladu sa stavkom 1.2. ovog Dodatka, ispod primjenjivo g praga iz 
tablice A8.App2/1;
(c) ako proizvođ ač može nadležnom tijelu mjerenjem dokazati da nema povezanosti između ΔEREESS,CS i 
masene emisije CO 2 pri pogonu s dopunjavanjem bater ije odnosno povezanosti između ΔEREESS,CS i 
potrošnje goriva.
1.2. Korekcijski kriterij c je omjer između apsolutne vrijednosti promjene elektr ične energije REESS-a ΔEREESS,CS i 
energi je goriva, a izračunava se sljedećim jednadžbama:
c¼jΔE REESS,CS j
Efuel,CS
pri čemu je
ΔEREESS,CS promjena energija REESS-a pri pogonu s dopunja vanjem bater ije u skladu sa stavk om 1.1.2. 
ovog Dodatka, Wh
Efuel,CS energetsk i sadrža j potrošenog goriva pri pogonu s dopunjavanjem bater ije u skladu sa 
stavk om 1.2.1. ovog Dodatka za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -ove odnosno u skladu sa 
stavk om 1.2.2. ovog Dodatka za NOVC-FC HV-ove i OVC-FC HV-ove, WhHR Službeni list Europske unij e L 423/512 26.11.2021.  
1.2.1. Energ etski sadržaj goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -ove
Energ etski sadržaj potrošenog goriva pri pogonu s dopunjavan jem baterije izračunava se za NOVC-HEV -ove i 
OVC-HEV -ove sljedećom jednadžbom:
Efuel,CS ¼10×HV×FC CS,nb ×dCS
pri čemu je
Efuel,CS energetsk i sadržaj potrošenog goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije u primjenjivo m 
ispitnom ciklusu WLTP-a u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem baterije, Wh
HV vrijednost zagr ijavanja prema tablici A6.App2/1, kWh/l
FC CS,nb neurav notežena potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bater ije, 
nekorigirana za energet sku bilancu, određena u skladu sa stavk om 6. Priloga B7. na temelju 
vrijednosti spojeva u plino vitim emisi jama u skladu s korak om 2 iz tablice A8/5, l/100 km
dCS prijeđena udaljenost tijekom odgovara jućeg primjenjivo g WLTP-a, km
10 faktor konver zije u Wh
1.2.2. Energ etski sadržaj goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije za NOVC-FCHV -ove i OVC-FC HV-ove
Energ etski sadržaj potrošenog goriva pri pogonu s dopunjavan jem bater ije izračunava se za NOVC-FCHV -ove i 
OVC-FCHV -ove sljedećom jednadžbom:
Efuel,CS ¼1
0:36×121×FC CS,nb ×dCS
pri čemu je
Efuel,CS energetsk i sadržaj potrošenog goriva pri pogonu s dopunja vanjem bater ije u primjenjivo m 
ispitnom ciklusu WLTP-a u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem baterije, Wh
121 niža ogrjevna vrijednost vodika, MJ/kg
FC CS,nb neurav notežena potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bater ije, 
nekorigirana za energe tsku bilancu, određena u skladu s korak om 1 iz tablice A8/7, kg/100 km
dCS prijeđena udaljenost tijekom odgovara jućeg primjenjivo g WLTP-a, km
1
0:36faktor konver zije u Wh
Tablica A8.App2/1
Prago vi za korekcijsk e kriter ije za RCB 
Primjenjivi ciklus ispitivanja 
tipa 1.Low + MediumLow + Medium +
HighLow + Medium +
High + Extra High
Prago vi za korekcijs ki 
kriterij c0,015 0,01 0,005
2. IZRAČUN KOEFICIJENA TA KOREK CIJE
2.1. Korekcijski koeficijent masenih emisija CO 2 KCO2, korekcij ski koeficijent potrošnje goriva Kfuel,FCHV i, ako 
proizv ođač odredi, fazni korekcij ski koeficijenti KCO2,p i Kfuel,FCHV ,p određuju se na teme lju primjenjivih ciklusa 
ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije.
Ako je za određivanje korekcij skog koeficijenta masenih emisija CO 2 za NOVC-HEV -ove i OVC-HEV -ove 
ispitano vozilo H, taj koeficijent se može primjenjivati na vozila koja ispunjava ju kriterije za istu interpolacijsku 
porodicu. Za interpolacijsk e porodice koje ispunjav aju kriterije za porodicu po korekcijsk om faktor u KCO2, 
definiranu u stavku 6.3.11. ovog Praviln ika, može se iskoristiti ista vrijednost KCO2.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/513  
2.2. Korekcijski koeficijent određuje se na temelju skupa ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem bater ije u 
skladu sa stavk om 3. ovog Dodatka. Broj ispitivanja koje je proveo proizvođač mora biti najmanje pet.
Uz odobrenje nadležnog tijela REESS se može prije ispitivanja napuniti na razinu prema proizvođ ačevim 
prepor ukama, kako je opisano u stavku 3. ovog Dodatka. Taj se pristup smije primij eniti samo da se dobije 
ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavan jem bate rije sa suprotnim predznak om ΔEREESS,CS .
Mjerenja moraju ispuniti sljedeće kriterije:
(a) moraju se sastojati od najmanj e jednog ispitivanja s ΔEREESS,CS,n ≤0 i najmanje jednog ispitivanja s 
ΔEREESS,CS,n >0.ΔEREESS,CS,n je zbroj promjena elektr ične energije svih REESS-ov a za ispitivanje n izračunan 
u skladu sa stavk om 4.3. ovog Priloga;
(b) razlika MCO2,CS ispitivanja s najv ećom negativnom promjenom elektr ične energije i ispitivanja s najvećom 
pozitivnom promjenom elektr ične energi je ne smije biti manja od 5 g/km. Ova j se kriterij ne primjenjuje za 
određivanje Kfuel,FCHV .
Ako se određuje KCO2, propisani broj ispitivanja može se smanjiti na tri ako su uz (a) i (b) ispunjeni svi 
sljedeći kriteriji:
(c) razlika MCO2,CS bilo koja dva uzast opna mjerenja, povezana s promjenom elektr ične energi je u ispitivanju, 
ne smije biti veća od 10 g/km;
(d) uz (b), ispitivanje s najv ećom negat ivnom promjenom elektr ične energije i ispitivanje s najvećom 
pozitivnom promjenom elektr ične energi je ne smije biti u sljedećem podr učju:
 – 0:01≤ΔEREESS
Efuel≤þ0:01 ,
pri čemu je
Efuel energetsk i sadržaj potrošenog goriva izračunan u skladu sa stavk om 1.2. ovog Dodatka, Wh
(e) razlika MCO2,CS između ispitivanja s najv ećom negativnom promjenom elektr ične energije i srednje točke i 
razlika MCO2,CS između srednje točke i ispitivanja s najvećom pozitivnom promjenom elektr ične energije 
moraju biti slične, a poželjno je da budu unutar raspona definiranog u podsta vku (d). Ako taj zahtjev nije 
izvediv , nadležno tijelo odlučuje je li potrebno ponovi ti ispitivanje.
Prije nego što se primij ene korekcijs ki koeficijenti koje je odredio proizvođač, nadležno tijelo ih mora provj eriti i 
odobr iti.
Ako skup od najmanje pet ispitivanja ne ispuni kriterij (a) ili kriterij (b), ili oba kriterija, proizvođ ač je dužan 
nadležnom tijelu dosta viti obrazloženje zašto vozilo ne može ispuniti neki od ili oba kriterija. Ako nadležno 
tijelo nije zadov oljno obrazloženjem, može zahtij evati prov ođenje dodatnih ispitivanja. Ako kriteriji nakon 
dodatnih ispitivanja još nisu ispunjeni, nadležno tijelo određuje konzer vativni korekcij ski koeficijent koji se 
temelji na mjerenjima.
2.3. Izračun koeficijenata korekcije Kfuel,FCHV i KCO2
2.3.1. Određivanje korekcijsk og koeficijen ta potrošnje goriva Kfuel,FCHV
Za NOVC-FC HV-ove i OVC-FC HV-ove korekcij ski koeficijent potrošnje goriva Kfuel,FC HV, određen vožnjom skupa 
ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije, definiran je sljedećom jednadžbom:
Kfuel,FCHV ¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðFC CS,nb,n  – FC CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2HR Službeni list Europske unij e L 423/514 26.11.2021.  
pri čemu je
Kfuel,FCHV korekcijski koeficijent potrošnje goriva (kg/100 km)/(Wh/km)
EC DC,CS,n potrošnja elektr ične energi je u ispitivanju n pri pogonu s dopunja vanjem bate rije na teme lju 
pražnjenja REESS-a u skladu sa sljedećom jednadžbom, Wh/km
EC DC,CS,avg prosjek potrošnje elektr ične energije u ispitivanjima nCS pri pogonu s dopunjavanjem bater ije 
na teme lju pražnjenja REESS-a u skladu sa sljedećom jednadžbom, Wh/km
FC CS,nb,n potrošnja goriva u ispitivanju n pri pogonu s dopunjavan jem bater ije, nekorigirana za 
energetsk u bilancu, u skladu s korak om 1 iz tablice A8/7, kg/100 km
FC CS,nb,avg aritmetički prosjek potrošnje goriva u ispitivanjima nCS pri pogonu s dopunja vanjem bater ije na 
teme lju potrošnje goriva, nekorigiran za energetsku bilancu, u skladu sa sljedećom jednadžbom, 
kg/100 km
n indeks ni broj razmatranog ispitivanja
nCS ukupan broj ispitivanja
i
EC DC,CS,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1EC DC,CS,n
i
FCCS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1FCCS,nb,n
i
EC DC,CS,n ¼ΔEREESS,CS,n
dCS,n
pri čemu je
ΔEREESS,CS,n promjena energija REESS-a u ispitivanju n pri pogonu s dopunja vanjem bater ije u skladu sa 
stavk om 1.1.2. ovog Dodatka, Wh
dCS,n prijeđena udaljenost u odgovara jućem ispitivanju tipa 1. n pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije, km
Korekcijski koeficijent potrošnje goriva zaokr užuje se na četir i decimalna mjesta u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Pravi lnika. Nadležno tijelo ocjenjuje statističku znača jnost korekcij skog koeficijenta potrošnje goriva.
2.3.1.1. Dozvol jeno je primij eniti korekcij ski koeficijent potrošnje goriva utvrđen iz ispitivanja u cijelom primjenjivom 
ispitnom ciklusu WLTP-a za korekciju svake pojedinačne faze.
2.3.1.2. Uz zahtjeve iz stavka 2.2. ovog Dodatka, na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela mogu se 
odrediti zasebni korekcij ski koeficijenti potrošnje goriva Kfuel,FCHV ,p za svaku pojedinačnu fazu. U tom slučaj u 
kriteriji opisani u stavku 2.2. ovog Dodatka mora ju biti ispunjeni u svak oj pojedinačnoj fazi pa se postupak 
opisan u stavku 2.3.1. ovog Dodatka primjenjuje u svak oj pojedinačnoj fazi radi određivanja faznih 
korekcij skih koeficijenata.
2.3.2. Određivanje korekcijsk og koeficijen ta masenih emisija CO 2 KCO2
Za OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove korekcij ski koeficijent masenih emisija CO2 KCO2, određen vožnj om skupa 
ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bate rije, definiran je sljedećom jednadžbom:
KCO2¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðM CO2,CS,nb,n  – M CO2,CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/515  
pri čemu je
KCO2 korekcijski koeficijent masenih emisija CO2, (g/km)/(Wh/km)
EC DC,CS,n potrošnja elektr ične energi je u ispitivanju n pri pogonu s dopunja vanjem bate rije na teme lju 
pražnjenja REESS-a u skladu sa stavk om 2.3.1. ovog Dodatka, Wh/km
EC DC,CS,avg aritmetički prosjek potrošnje elektr ične energije u ispitivanjima nCS pri pogonu s 
dopunjavan jem baterije na temelju pražnjenja REESS-a u skladu sa stavk om 2.3.1. ovog 
Dodatka, Wh/km
MCO2,CS,nb,n masena emisija CO2 iz ispitivanja n pri pogonu s dopunja vanjem baterije, nekorigirana za 
energetsk u bilancu, izračunana u skladu s korak om 2 iz tablice A8/5, g/km
MCO2,CS,nb,a vg aritmetički prosjek masenih emisija CO2 u ispitivanjima nCS pri pogonu s dopunja vanjem 
bater ije na teme lju masene emisije CO 2, nekorigiran za energetsku bilancu, u skladu sa 
sljedećom jednadžbom, g/km
n indeks ni broj razmatranog ispitivanja
nCS ukupan broj ispitivanja
i
MCO2,CS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1MCO2,CS,nb,n
Korekcijski koeficijen t masenih emisi ja CO2 zaokr užuje se na četir i decimalna mjesta u skladu sa stavk om 6.1.8. 
ovog Pravi lnika. Nadležno tijelo ocjenjuje statističku znača jnost korekcij skog koeficijenta masenih emisija CO2.
2.3.2.1. Dozvol jeno je primij eniti korekcij ski koeficijent masenih emisi ja CO 2 utvrđen iz ispitivanja u cijelom 
primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTP-a za korekcij u svake pojedinačne faze.
2.3.2.2. Uz zahtjeve iz stavka 2.2. ovog Dodatka, na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela mogu se 
odrediti zasebni korekcijs ki koeficijen ti masenih emisija CO 2 KCO2,p za svaku pojedinačnu fazu. U tom slučaju 
kriteriji opisani u stavku 2.2. ovog Dodatka mora ju biti ispunjeni u svak oj pojedinačnoj fazi pa se postupak 
opisan u stavku 2.3.2. ovog Dodatka primjenjuje u svak oj pojedinačnoj fazi radi određivanja faznih 
korekcij skih koeficijenata.
3. ISPITNI POSTUP AK ZA ODREĐIV ANJE KOREK CIJSKIH KOEFICIJENA TA
3.1. OVC-HEV -ovi i OVC-FC HV-ovi
Kad je riječ o OVC-HEV -ovima i OVC-FCHV -ovima, prov odi se jedan od ispitnih slijed ova u skladu sa slikom A8. 
App2/1 da bi se izmjer ile sve vrijednosti potrebne za određivanje korekcij skih koeficijenata u skladu sa 
stavkom 2. ovog Dodatka.HR Službeni list Europske unij e L 423/516 26.11.2021.  
Slika A8.App2/1
Ispitni slijedo vi za OVC-HEV -ove i OVC-FCHV -ove
3.1.1. Ispitni slijed 1. opcije
3.1.1.1. Pretk ondicioniranje i kondicioniranje
Pretk ondicioniranje i kondicioniranje prov odi se u skladu sa stavk om 2.1. Dodatka 4. ovom Prilogu.
3.1.1.2. Namještanje REESS-a
Prije ispitnog postupka u skladu sa stavk om 3.1.1.3. ovog Dodatka proizvođač može namjestiti REESS. 
Proizv ođač je dužan dokazati da su ispunjeni zahtjevi za početak ispitivanja u skladu sa stavk om 3.1.1.3. ovog 
Dodatka.
3.1.1.3. Ispitni postupak
3.1.1.3.1. Način rada koji može odabrati vozač za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a odabire se u skladu sa stavk om 3. 
Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.1.1.3.2. Ispitivanje je primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u skladu sa stavk om 1.4.2. ovog Priloga.
3.1.1.3.3. Ako nije drugači je navedeno u ovom Dodatku, vozilo se ispituje u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. 
opisanom u Prilogu B6.
3.1.1.3.4. Da bi se dobio skup primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a potreban za određivanje korekcij skih koeficijenata, 
nakon ispitivanja može se provesti niz uzast opnih slijed ova potrebnih u skladu sa stavk om 2.2. ovog Dodatka, 
koji se sastoje od stavaka od 3.1.1.1. do i uključivo 3.1.1.3. ovog Dodatka.
3.1.2. Ispitni slijed 2. opcije
3.1.2.1. Pretk ondicioniranje
Vozilo se pretk ondicionira u skladu sa stavkom 2.1.1. ili 2.1.2. Dodatka 4. ovom Prilogu.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/517  
3.1.2.2. Namještanje REESS-a
Nak on što je provede no pretk ondicioniranje, ne prov odi se kondicioniranje u skladu sa stavk om 2.1.3. 
Dodatka 4. ovom Prilogu nego slijedi pauza koja nije dulja od 60 minuta, tijek om koje je dopušt eno 
namještanje REESS-a. Takva pauza prethodi svak om ispitivanju. Odmah nakon pauze primjenjuju se zahtjevi iz 
stavka 3.1.2.3. ovog Dodatka.
Na proizv ođačev zahtjev smije se provesti dodatni postupak zagr ijavanja prije namještanja REESS-a kako bi se 
postig li slični početni uvjeti za određivanje korekcij skog koeficijenta. Ako proizv ođač zatraži postupak 
dodatnog zagr ijavanja, jednak postupak zagr ijavanja mora se primjenjivati tijekom cijelog ispitnog slijeda.
3.1.2.3. Ispitni postupak
3.1.2.3.1. Način rada koji može odabrati vozač za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a odabire se u skladu sa stavk om 3. 
Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.1.2.3.2. Ispitivanje je primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u skladu sa stavk om 1.4.2. ovog Priloga.
3.1.2.3.3. Ako nije drugači je navedeno u ovom Dodatku, vozilo se ispituje u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. 
opisanom u Prilogu B6.
3.1.2.3.4. Da bi se dobio skup primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a potreban za određivanje korekcij skih koeficijenata, 
nakon ispitivanja može se provesti niz uzast opnih slijed ova potrebnih u skladu sa stavk om 2.2. ovog Dodatka, 
koji se sastoje od stavaka od 3.1.2.2. i 3.1.2.3. ovog Dodatka.
3.2. NOVC-HEV -ovi i NOVC-FC HV-ovi
Kad je riječ o NOVC-HEV -ovi ma i NOVC-FC HV-ovima, prov odi se jedan od ispitnih slijed ova u skladu sa 
slikom A8.App2/2 da bi se izmjer ile sve vrijednosti potrebne za određivanje korekcijs kih koeficijenata u skladu 
sa stavk om 2. ovog Dodatka.
Slika A8.App2/2
Ispitni slijedo vi za NOVC-HEV -ove i NOVC-FCHV -ove
3.2.1. Ispitni slijed 1. opcijeHR Službeni list Europske unij e L 423/518 26.11.2021.  
3.2.1.1. Pretk ondicioniranje i kondicioniranje
Ispitno vozilo se pretk ondicionira i kondicionira u skladu sa stavk om 3.3.1. ovog Priloga.
3.2.1.2. Namještanje REESS-a
Prije ispitnog postupka u skladu sa stavk om 3.2.1.3. ovog Dodatka proizvođač može namjestiti REESS. 
Proizv ođač je dužan dokazati da su ispunjeni zahtjevi za početak ispitivanja u skladu sa stavk om 3.2.1.3. ovog 
Dodatka.
3.2.1.3. Ispitni postupak
3.2.1.3.1. Način rada koji može odabrati vozač odabire se u skladu sa stavk om 3. Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.2.1.3.2. Ispitivanje je primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u skladu sa stavk om 1.4.2. ovog Priloga.
3.2.1.3.3. Ako nije drugačije navedeno u ovom Dodatku, vozilo se ispituje u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. pri 
pogonu s dopunja vanjem baterije opisanom u Prilogu B6.
3.2.1.3.4. Da bi se dobio skup primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a potreban za određivanje korekcij skih koeficijenata, 
nakon ispitivanja može se provesti niz uzast opnih slijed ova potrebnih u skladu sa stavk om 2.2. ovog Dodatka, 
koji se sastoje od stavaka od 3.2.1.1. do i uključivo 3.2.1.3. ovog Dodatka.
3.2.2. Ispitni slijed 2. opcije
3.2.2.1. Pretk ondicioniranje
Ispitno vozilo se pretk ondicionira u skladu sa stavkom 3.3.1.1. ovog Priloga .
3.2.2.2. Namještanje REESS-a
Nak on što je proved eno pretk ondicioniranje, ne prov odi se kondicioniranje u skladu sa stavkom 3.3.1.2. ovom 
Prilogu nego slijedi pauza koja nije dulja od 60 minuta, tijekom koje je dopušteno namještanje REESS-a. Takva 
pauza prethodi svak om ispitivanju. Odmah nakon pauze primjenjuju se zahtjevi iz stavka 3.2.2.3. ovog 
Dodatka.
Na proizv ođačev zahtjev smije se provesti dodatni postupak zagr ijavanja prije namještanja REESS-a kako bi se 
postig li slični početni uvjeti za određivanje korekcij skog koeficijenta. Ako proizv ođač zatraži postupak 
dodatnog zagr ijavanja, jednak postupak zagr ijavanja mora se primjenjivati tijekom cijelog ispitnog slijeda.
3.2.2.3. Ispitni postupak
3.2.2.3.1. Način rada koji može odabrati vozač za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a odabire se u skladu sa stavk om 3. 
Dodatka 6. ovom Prilogu.
3.2.2.3.2. Ispitivanje je primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u skladu sa stavk om 1.4.2. ovog Priloga.
3.2.2.3.3. Ako nije drugači je navedeno u ovom Dodatku, vozilo se ispituje u skladu s postupk om ispitivanja tipa 1. 
opisanom u Prilogu B6.
3.2.2.3.4. Da bi se dobio skup primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a potreban za određivanje korekcij skih koeficijenata, 
nakon ispitivanja može se provesti niz uzast opnih slijed ova potrebnih u skladu sa stavk om 2.2. ovog Dodatka, 
koji se sastoje od stavaka od 3.2.2.2. i 3.2.2.3. ovog Dodatka.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/519  
4. Proizv ođač može odabrati da se primij eni ΔMCO2,j definiran u stavku 4.5. Dodatka 2. Prilogu B6. uz sljedeću 
izmjenu:
ηalter nator je učink ovitost alternatora, koja je:
0,67 ako je ΔEREESS,p negativan (tj. pražnjenje);
1,00 ako je ΔEREESS,p pozitivan (tj. punjenje).
4.1. U tom se slučaju korigirana masena emisija CO2 pri pogonu s dopunjavan jem bate rije definiran a u stav cima 
4.1.1.3., 4.1.1.4. i 4.1.1.5. ovog Priloga zamjenjuje s ΔM CO2 ,j umjesto s KCO2,j ×EC DC,CS,j .HR Službeni list Europske unij e L 423/520 26.11.2021.  
Dodatak 3. 
Određivanje struje i napona REESS-a za NOVC-HEV -ove, OVC-HEV -ove, OVC-FC HV-ove, PEV -ove i 
NOVC-FCHV -ove (prema potrebi) 
1. UVOD
1.1. U ovom Dodatku određuju se metoda i instr umenti za određivanje struje i napona REESS-a za NOVC-HEV -ove, 
OVC-HEV -ove, OVC-FC HV-ove, PEV -ove i NOVC-FC HV-ove.
1.2. Mjerenje struje i napona REESS-a počinje istovremeno s početk om ispitivanja i završava odmah nakon što vozilo 
dovrši ispitivanje.
1.3. Struja i napon REESS-a utvrđuju se za svaku fazu.
1.4. Popis instr umenata kojima proizvođač mjer i struju i napon REESS-a (uključujući proizvođača instr umenta, broj 
modela, serijski broj, datum zadnjeg umjeravan ja (prema potrebi)) u:
(a) ispitivanju tipa 1. u skladu sa stavk om 3. ovog Priloga;
(b) postupku za određivanje korekcijsk og koeficijenta korekcij e u skladu s Dodatk om 2. ovom Prilogu (prema 
potrebi);
(c) za razinu 1A:
ispitivanju radi utvrđivanja korekcij skog faktora za temperatur u okoline (ATCT), kako je utvrđeno u 
prilogu B6a, dostavlja se nadležnom tijelu.
2. STR UJA REESS-a
Pražnjenje REESS-a smatra se nega tivnom strujom.
2.1. Vanjsk o mjerenje struje REESS-a
2.1.1. Struja REESS-a se u ispitivanjima mjer i strujnim pretv ornikom sa stezaljkama ili zatvo renog tipa. Susta v za mjerenje 
struje mora ispunjavati zahtjeve iz tablice A8/1 ovog Priloga. Strujni pretv ornici mora ju biti u stanju podnijeti vršne 
struje prilikom pokretanja motor a i temperatur ne uvjet e na mjer noj točki.
Kako bi mjerenje bilo točno, prije ispitivanja mora se provesti namještanje nule i demagnetiziranje u skladu s 
uputama proizv ođača instr umenta.
2.1.2. Strujni pretvornici postavlja ju se na bilo koji REESS na jedan od kabela spojenih izravno na REESS, a kod mjerenja se 
mora uzeti u obzir ukupna struja REESS-a.
U slučaj u oklopljenih žica primjenjuju se odgo varajuće metode koje odobra va nadležno tijelo.
Kako bi se struja REESS-a jednostav no izmjer ila vanjsk om mjer nom opremom, proizv ođači bi trebali u vozilo 
ugraditi odgo varaj uće, sigur ne i pristupačne priključne točke. Ako to nije izvedivo , proizvođ ačeva je obveza 
pomoći nadležnom tijelu da priključi strujni pretv ornik na jedan od kabela koji su izrav no spojeni na REESS na 
prethodno opisan način u ovom stavku.
2.1.3. Izlazna struja pretv ornika uzorkuje se s minimalnom učestalošću od 20 Hz. Izmjerena se struja postupno integrira 
čime se dobiva izmjerena vrijednost Q u ampersati ma (Ah). Integraci ju je moguće provesti u susta vu za mjerenje 
struje.
2.2. Podaci iz vozila o struji REESS-a
Kao altern ativu stavku 2.1. ovog Dodatka proizvođač može upotr ijebiti podatk e iz vozila o mjerenju struje REESS-a. 
Nadležnom tijelu mora se dokazati točnost podataka.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/521  
3. NAPON REESS-a
3.1. Vanjsk o mjerenje napona REESS-a
Tijekom ispitivanja opisanih u stavku 3. ovog Priloga napon REESS-a mjer i se opremom i u skladu sa zahtjevima za 
točnost iz stavka 1.1. ovog Priloga. Proizvođači su dužni pomoći nadležnom tijelu u mjerenju napona REESS-a 
vanjsk om opremom za mjerenje tako što im daju točke za mjerenje i sigur nosne upute .
3.2. Nazivni napon REESS-a
Umjesto mjerenja napona REESS-a u skladu sa stavk om 3.1. ovog Dodatka, za NOVC-HEV -ove, OVC-HEV -ove, 
OVC-FCHV -ove i NOVC-FCHV -ove može se uzeti napon REESS-a određen u skladu s normom DIN EN 60050-482.
3.3. Podaci iz vozila o naponu REESS-a
Kao alternati vu stav cima 3.1. i 3.2. ovog Dodatka proizvođ ač može upotr ijebiti podatk e iz vozila o mjerenju 
napona. Nadležnom tijelu mora se dokazati točnost podataka.
Tablica A8 App3/1
Vrsta ispitivanja Stavak 3.1.Stavak 3.2.
Stavak 3.3.
najmanje 60 V manje od 60 V
NOVC-HEV
ne primjenjuje 
seprimjenjuje se ne primjenjuje seOVC-HEV , s dopunjavanjem bater ije
NOVC-FCHV
OVC-FCHV , s dopunjavanjem bater ije
Postupak korekcij e na temelju promjene 
energije REESS-a (Dodatak 2.)
OVC-HEV , bate rijski pogon
primjenjuje sene 
primjenjuje 
sesmije se 
primij enitismije se 
primij enitiOVC-FCHV , bater ijski pogon
PEVHR Službeni list Europske unij e L 423/522 26.11.2021.  
Dodatak 4. 
Pretk ondicioniranje, kondicioniranje i uvjeti punjenja REESS-a za PEV -ove, OVC-HEV -ove i OVC- 
FCH V-ove (prema potrebi) 
1. U ovom Dodatku opisani su ispitni postupci za pretk ondicioniranje REESS-ov a i motora s unutar njim izgaranjem 
za:
(a) mjerenja autonomi je na elektr ični pogon, u ispitivanjima na bater ijski pogon i u ispitivanjima s 
dopunjavanjem bater ije u ispitivanju OVC-HEV -ova i OVC-FCHV -ova; i
(b) mjerenja auton omije na elektr ični pogon i potrošnje elektr ične energije u ispitivanju PEV -ova.
2. PRETK ONDICIONIRANJE I KONDICIONIRANJE OVC-HEV -ova I OVC-FCHV -ova
2.1. Pretk ondicioniranje i kondicioniranje ako ispitni postupak počinje s ispitivanjem pri pogonu s dopunjavanjem 
bate rije
2.1.1. Za pretk ondicioniranje motora s unutar njim izgara njem vozilo se vozi najmanje jedan primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a. Napunjenost REESS-a utvrđuje se u svak om prijeđenom ciklusu pretk ondicioniranja. Pretk ondicioniranje 
se zausta vlja na kraju primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a u kojem je ispunjen kriterij za prekid pražnjenja u 
skladu sa stavk om 3.2.4.5. ovog Priloga.
2.1.2. Kao alternativa stavku 2.1.1. ovog Dodatka, na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela napunjenost 
REESS-a za ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem bater ije može biti u skladu s proizv ođačevim 
prepor ukama radi provođenja ispitivanja u radnom stanju s dopunja vanjem bater ije.
U tom slučaj u primjenjuje se postupak pretk ondicioniranja, kao što je onaj koji se primjenjuje za potpuno MUI 
vozila kako je opisano u stavku 2.6. Priloga B6.
2.1.3. Vozilo se kondicionira u skladu sa stavkom 2.7. Priloga B6.
2.2. Pretk ondicioniranje i kondicioniranje ako ispitni postupak počinje s ispitivanjem na bate rijski pogon
2.2.1. OVC-HEV -ovi i OVC-FCHV -ovi voze se najmanje jedan primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a. Napunjenost REESS-a 
utvrđuje se u svak om prijeđenom ciklusu pretk ondicioniranja. Pretk ondicioniranje se zaustavlja na kraju 
primjenjivo g ispitnog ciklusa WLTP-a u kojem je ispunjen kriterij za prekid pražnjenja u skladu sa 
stavk om 3.2.4.5. ovog Priloga.
2.2.2. Vozilo se kondicionira u skladu sa stavkom 2.7. Priloga B6. Vozila koja su pretk ondicionirana za ispitivanje tipa 1. 
ne smiju se prisilno hladiti. Tijekom kondicioniranja REESS se puni uobičajenim postupk om punjenja kako je 
utvrđen u stavku 2.2.3. ovog Dodatka.
2.2.3. Obično punjenje
Obično punjenje je prijenos elektr ične energije u elektr ificirano vozilo snagom koja nije veća od 22 kW.
Ako postoj i nekoliko načina za obično punjenje izmjeničnom strujom (npr . kabelom, indukcij ski itd.), puni se 
kabelom.
Ako je moguće puniti s više snaga izmjenične struje, puni se najvećom uobičajenom snagom. Uz odobrenje 
nadležnog tijela snaga izmjenične struje punjenja koja nije najveća uobiča jena snaga može se odabrati ako to 
prepor uči proizvođač.
2.2.3.1. REESS se puni na temperatur i okoline kako je utvrđeno u stavku 2.2.2.2. Priloga B6. ili ugrađenim punjačem, ako 
postoj i.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/523  
Punjač prema proizvođ ačevim prepor ukama upotrebljava se u skladu s načinom punjenja za obično punjenje u 
sljedećim slučaje vima:
(a) ako u vozilo nije ugrađen punjač; ili
(b) ako je vrijeme punjenja dulje od vremena kondicioniranja iz stavka 2.7. Priloga B6.
Postupci u ovom stavku isključuju sve vrste posebnih punjenja koja bi se mog la pokrenuti automats ki ili ručno, 
npr. punjenja radi izjednačenja ili servisna punjenja. Proizv ođač je dužan dati izjavu da tijekom ispitivanja nije 
korišten nijedan posebni postupak punjenja.
2.2.3.2. Kriterij za prekid punjenja
Kriterij za prekid punjenja je ispunjen kad ugrađeni ili vanjski instr ument pokaže da je REESS potpuno napunjen. 
Ako je punjenje trajalo tijekom kondicioniranja i dovršeno prije isteka najkr aćeg propisanog trajanja 
kondicioniranja, kako je definirano u stavku 2.7. Priloga B6., vozilo ostaje priključeno na elektr ičnu mrežu barem 
dok ne prot ekne najkraće propisano trajanje kondicioniranja
3. PRETK ONDICIONIRANJE I KONDICIONIRANJE PEV -ova
3.1. Početno punjenje REESS-a
Početno punjenje REESS-a sastoji se od pražnjenja REESS i običnog punjenja.
3.1.1. Pražnjenje REESS-a
Postupak pražnjenja prov odi se u skladu s proizv ođačevim prepor ukama. Proizvođač mora jamčiti da je REESS 
potpuno ispražnjen onolik o koliko je to moguće postići postupk om pražnjenja.
3.1.2. Kondicioniranje i obično punjenje
Vozilo se kondicionira u skladu sa stavkom 2.7. Priloga B6.
Tijekom kondicioniranja REESS se puni uobiča jenim postupk om punjenja kako je utvrđen u stavku 2.2.3. ovog 
Dodatka.HR Službeni list Europske unij e L 423/524 26.11.2021.  
Dodatak 5. 
Faktor i korisnosti (UF) za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove (prema potrebi) 
1.Svaka ugov orna stranka može odrediti vlastite faktore korisnosti.
2.Prepor učena metod ologija za određivanje krivulje UF-a na temelju statističkih podataka o vožnji opisana je u normi SAE 
J2841 (rujan 2010., izdano u ožujku 2009., revizija iz rujna 2010.).
3.Racionalni faktor korisnosti UF j za faktor ponder iranja razdoblja j izračuna va se sljedećom jednadžbom uz primjenu 
koeficijenata iz tablice A8.App5/1.
UF jðdjÞ¼1 – exp  – ∑k
i¼1Ci×dj
dn��i� � � �
 – ∑j – 1
l¼1UF l
pri čemu je
UF j faktor korisnosti za razdoblje j
dj izmjerena prijeđena udaljenost na kraju razdoblja j, km
Ci i-ti koeficijent (vidjeti tablicu A8.App5/1)
dn normalizirana udaljenost (vidjeti tablicu A8.App5/1), km
k broj člano va i koeficijenata u eksponentu
j broj razmatranog razdoblja
i broj razmatranog člana/k oeficijenta
∑j – 1
l¼1UF lzbroj izračunanih faktora korisnosti do razdoblja (j-1)
Tablica A8.App5/1
Parametr i za određivanje racionalnih UF-ova (prema potrebi) 
Parametar Razina 1A
dn 800 km
C1 26,25
C2 - 38,94
C3 - 631,05
C4 5 964,83
C5 - 25 095
C6 60 380,2
C7 - 87 517
C8 75 513,8
C9 - 35 749
C10 7 154,94HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/525  
Dodatak 6. 
Odabir načina rada koji može odabrati vozač 
1. OPĆI ZAHT JEVI
1.1. Proizvođ ač u skladu sa stav cima od 2. do i uključujući 4. ovog Dodatka odabire način rada koji može odabrati vozač 
za postupak ispitivanja tipa 1. prema kriteriju da u tom načinu rada vozilo može slijed iti primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a unutar dopušt enog odstupanja od dijagrama brzine u skladu sa stavkom 2.6.8.3.1.2. Priloga B6. To se 
primjenjuje na sve sustave vozila s načinima rada koje može odabrati vozač, uključujući one koji se ne odnose 
specifič no samo na prijeno s.
1.2. Proizvođ ač je nadležnom tijelu dužan pokazati:
(a) dostupnost zadanog početnog načina rada u razmatranim uvjetima;
(b) najv eću brzinu razmatranog vozila;
i, prema potrebi:
(c) najpo voljni ji i najn epov oljniji, utvrđen na teme lju potrošnje goriva i, ako je primjenjivo , masene emisi je CO2/ 
potrošnje goriva u svim načinima rada. Vidjeti stavak 2.6.6.3. Priloga B6.;
(d) način rada s najv ećom potrošnje elektr ične energije;
(e) ciklusnu potrošnju energije (u skladu sa stavk om 5. Priloga B7., pri čemu je ciljana brzina zami jenjena stvar nom 
brzinom).
1.3. Na teme lju proizv ođačevih tehničkih dokaza i uz odobrenje nadležnog tijela ne uzimaju se u razmatranje namjenski 
načini rada koje može odabrati vozač, a koji ne služe za uobičajen, svak odnevni rad, nego samo za posebne, 
ograničene svrhe, kao što su „brdski način rada” ili „servisni način rada”. Neovisn o o načinu rada odabranom za 
ispitivanje tipa 1. u skladu sa stav cima 2. i 3. ovog Dodatka, vozilo mora biti unutar graničnih vrijednosti kriterijskih 
emisi ja u svim preostalim načinima rada koje može odabrati vozač za vožnj u prema napr ijed.
2. OVC-HEV -ovi I OVC-FCHV -ovi (PREMA POTREBI) S NAČINOM RAD A KOJI MOŽE ODABRA TI VOZAČ U 
RADNOM STANJU S BATERIJSKIM POGONOM
Za vozila s načinom rada koji može odabrati vozač način rada za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon odabire se u 
skladu sa sljedećim uvjetima.
Dijagram toka na slici A8.App6/1 prikazuje odabir načina rada u skladu s ovim stavk om.
2.1. Ako postoji zadani početni način rada u kojem vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
bate rijskim pogonom, odabire se taj način rada.
2.2. Ako ne postoj i zadani početni način rada ili ako postoj i zadani početni način rada, ali u tom načinu rada vozilo ne 
može slijed iti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s bater ijskim pogonom, način rada za ispitivanje odabire se na 
temelju sljedećih uvjeta:
(a) ako post oji samo jedan način rada u kojem vozilo može slijed iti referen tni ispitni ciklus u radnom stanju s 
bater ijskim pogonom, odabire se taj način rada;
(b) ako postoji nekoliko načina rada u kojima vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
bater ijskim pogonom, a nijedan od tih načina nije podesivi početni način rada, odabire se najn epov oljniji način 
rada s obzirom na potrošnju elektr ične energije;
(c) ako postoji nekoliko načina rada u kojima vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
bater ijskim pogonom, a barem dva od tih načina su podesivi početni načini rada, među tim podesivim načinima 
rada odabire se najn epov oljniji način rada s obzirom na potrošnju elektr ične energije.HR Službeni list Europske unij e L 423/526 26.11.2021.  
2.3. Ako ni u jednom načinu rada u skladu sa stav cima 2.1. i 2.2. ovog Dodatka vozilo ne može slijed iti referentni ispitni 
ciklus, referentni ispitni ciklus se prilagođava u skladu sa stavk om 9. Priloga B1.:
(a) ako postoj i zadani početni način rada u kojem vozilo može slijed iti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
bater ijskim pogonom, odabire se taj način rada;
(b) ako ne postoji zadani početni način rada, ali post oje drugi načini rada u kojim vozilo može slijed iti referentni 
ispitni ciklus u radnom stanju s bater ijskim pogonom, među tim načinima rada odabire se najnepov oljni ji način 
rada s obzirom na potrošnju elektr ične energi je. Ako su barem dva od tih načina podesivi početni načini rada, 
među tim podesivim načinima rada odabire se najn epov oljniji način rada s obzirom na potrošnju elektr ične 
energije;
(c) ako ni u jednom načinu rada vozilo ne može slijediti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s bate rijskim 
pogonom, utvrđuju se načini s najv ećom ciklusnom potrošnjom energije pa se među njima odabire 
najnepo voljniji način rada s obzirom na potrošnju elektr ične energije.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/527  
Slika A8.App6/1a i slika A8.App6/1b
Odabir načina rada koji može odabrati vozač za OVC-HEV -ove i OVC-FC HV-ove (prema potrebi) u radnom stanju s bater ijskim pogonom
HR Službeni list Europske unij e L 423/528 26.11.2021.  
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/529  
3. OVC-HEV -ovi, NOVC-HEV -ovi, OVC-FC HV-ovi I NOVC-FC HV-ovi (PREMA POTREBI) S NAČINOM RAD A KOJI 
MOŽE ODABRA TI VOZAČ U RADNOM STANJU S DOPUNJA VANJEM BATERIJE
Za vozila s načinom rada koji može odabrati vozač način rada za ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunja vanjem 
bate rije odabire se u skladu sa sljedećim uvjetima.
Dijagram toka na slici A8.App6/2 prikazuje odabir načina rada u skladu s ovim stavk om.
3.1. Ako postoji zadani početni način rada u kojem vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
dopunja vanjem bate rije, odabire se taj način rada.
3.2. Ako ne postoj i zadani početni način rada ili ako postoj i zadani početni način rada, ali u tom načinu rada vozilo ne 
može slijediti referen tni ispitni ciklus u radnom stanju s dopunjavan jem bater ije, način rada za ispitivanje odabire se 
na temelju sljedećih uvjeta:
(a) ako post oji samo jedan način rada u kojem vozilo može slijed iti referen tni ispitni ciklus u radnom stanju s 
dopunjavan jem bater ije, odabire se taj način rada;
(b) ako postoji nekoliko načina rada u kojima vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
dopunjavan jem bate rije, a nijedan od tih načina nije podesivi početni način rada, vozilo se ispituje za kriterijske 
emisije i emisi je CO 2 u najpov oljnijem i najn epov oljnijem načinu rada. Najpovoljniji i najnepov oljni ji način rada 
utvrđuju se na temelju dosta vljenih dokaza o emisi jama CO 2 u svim načinima rada. Emisije CO2 su aritmetički 
prosjek ispitnih rezultata u oba načina rada. Bilježe se ispitni rezultati u oba načina rada.
Na zahtjev proizvođača vozilo se altern ativno može ispitati u najnepov oljni jem načinu rada koji može odabrati 
vozač s obzirom na emisije CO 2;
(c) ako postoji nekoliko načina rada u kojima vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
dopunjavan jem bate rije, a barem dva od tih načina su podesivi početni načini rada, među tim podesivim 
početnim načinima rada odabire se najn epov oljniji način rada s obzirom na emisi je CO 2 i potrošnju goriva.
3.3. Ako ni u jednom načinu rada u skladu sa stav cima 3.1. i 3.2. ovog Dodatka vozilo ne može slijed iti referentni ispitni 
ciklus, referentni ispitni ciklus se prilagođava u skladu sa stavk om 9. Priloga B1.:
(a) ako postoj i zadani početni način rada u kojem vozilo može slijed iti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s 
dopunjavan jem bater ije, odabire se taj način rada;
(b) ako ne postoji zadani početni način rada, ali post oje drugi načini rada u kojim vozilo može slijed iti referentni 
ispitni ciklus u radnom stanju s dopunja vanjem bater ije, među tim načinima rada odabire se najnepo voljniji 
način rada s obzirom na emisi je CO2 i potrošnju goriva;
(c) ako ni u jednom načinu rada vozilo ne može slijed iti referentni ispitni ciklus u radnom stanju s dopunjavanjem 
bater ije, utvrđuju se načini s najvećom ciklusnom potrošnjom energije pa se među njima odabire najn epov oljniji 
način rada s obzirom na emisije CO2 i potrošnju goriva. Ako su barem dva od tih načina podesivi početni načini 
rada, među tim podesivim početnim načinima rada odabire se najn epov oljniji način rada s obzirom na emisije 
CO 2 i potrošnju goriva.HR Službeni list Europske unij e L 423/530 26.11.2021.  
Slika A8.App6/2 a i slika A8.App6/2b
Odabir načina rada koji može odabrati vozač za OVC-HEV -ove, NOVC-HEV -ove, OVC-FCHV -ove i NOVC-FC HV-ove (prema potrebi) u radnom stanju s dopunjavanjem 
bater ije
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/531  
HR Službeni list Europske unij e L 423/532 26.11.2021.  
4. PEV -ovi S NAČINOM RAD A KOJI MOŽE ODABRA TI VOZAČ
Za vozila s načinom rada koji može odabrati vozač način rada za ispitivanje odabire se u skladu sa sljedećim uvjetima.
Dijagram toka na slici A8.App6/3 prikazuje odabir načina rada u skladu s ovim stavk om.
4.1. Ako postoji zadani početni način rada u kojem vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus, odabire se taj način rada.
4.2. Ako ne postoj i zadani početni način rada ili ako postoj i zadani početni način rada, ali u tom načinu rada vozilo ne 
može slijed iti referentni ispitni ciklus, način rada za ispitivanje odabire se na teme lju sljedećih uvjeta:
(a) ako postoj i samo jedan način rada u kojem vozilo može slijed iti referentni ispitni ciklus, odabire se taj način rada;
(b) ako postoj i nekoliko načina rada u kojima vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus, a nijedan od tih načina nije 
podesivi početni način rada, odabire se najn epov oljniji način rada s obzirom na potrošnju elektr ične energije;
(c) ako postoji nekoliko načina rada u kojima vozilo može slijediti referentni ispitni ciklus, a barem dva od tih načina 
su podesivi početni načini rada, među tim podesivim početnim načinima rada odabire se najn epov oljniji način 
rada s obzirom na potrošnju elektr ične energije.
4.3. Ako ni u jednom načinu rada u skladu sa stav cima 4.1. i 4.2. ovog Dodatka vozilo ne može slijed iti referentni ispitni 
ciklus, referentni ispitni ciklus se prilagođa va u skladu sa stavk om 9. Priloga B1. Dobiveni ispitni ciklus uzima se kao 
primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a:
(a) ako postoji zadani početni način rada u kojem vozilo može slijediti prilagođeni referentni ispitni ciklus, odabire se 
taj način rada;
(b) ako ne postoji zadani početni način rada, ali post oje drugi načini rada u kojim vozilo može slijed iti referentni 
ispitni ciklus, među tim načinima rada odabire se najnepov oljniji način rada s obzirom na potrošnju elektr ične 
energije. Ako su barem dva od tih načina podesivi početni načini rada, među tim podesivim načinima rada 
odabire se najnepo voljniji način rada s obzirom na potrošnju elektr ične energi je;
(c) ako ni u jednom načinu rada vozilo ne može slijediti referentni ispitni ciklus, utvrđuju se načini s najv ećom 
ciklusnom potrošnjom energi je pa se među njima odabire najnepo voljniji način rada s obzirom na potrošnju 
elektr ične energije.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/533  
Slika A8.App6/3 a i slika A8.App6/3b
Odabir načina rada koji može odabrati vozač za PEV -ove
HR Službeni list Europske unij e L 423/534 26.11.2021.  
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/535  
Dodatak 7. 
Mjerenje potrošnje goriva hibr idnih vozila s gorivnim ćelijama s kompr imiranim vodik om 
1. OPĆI ZAHT JEVI
Potrošnja goriva mjer i se primjenom grav imetr ijske metoda u skladu sa stavk om 2. ovog Dodatka.
Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homolog acijsk og tijela potrošnja goriva može se mjer iti metodom tlaka ili 
metodom protoka. U tom slučaj u proizvođač je dužan dostaviti tehničk e dokaze da metod a daje ekvivalentne 
rezultate. Metode tlaka i protoka opisane su u normi ISO 23828.
2. GRA VIMETRIJSKA METOD A
Potrošnja goriva izračunava se mjerenjem mase spremnika za gorivo prije i poslije ispitivanja.
2.1. Oprema i postavk e
2.1.1. Primjer opreme prikazan je na slici A8.App7/1. Za mjerenje potrošnje goriva upotrebljava ju se vanjski spremnici 
za gorivo. Vanjski spremnici za gorivo mora ju biti priključeni na dovod goriva vozila između originalnog 
spremnika za gorivo i sustava gorivnih ćelija.
2.1.2. Za pretk ondicioniranje se može upotr ijebiti originalno ugrađeni spremnik ili vanjski izvor vodika.
2.1.3. Tlak punjenja goriva namješta se na proizv ođačevu prepor učenu vrijednost.
2.1.4. Razlika tlakova dovoda plina u vodovima mora biti što manja kad se vodovi zami jene.
Ako se očekuje utjecaj razlike u tlakovima, proizvođač i nadležno tijelo mora ju se dogo voriti je li nužna korekcija.
2.1.5. Vaga
2.1.5.1. Vaga za mjerenje potrošnje goriva mora ispunjav ati specifi kaci je iz tablice A8.App7/1.
Tablica A8.App7/1
Kriter iji za verifikaciju analitičke vage 
Mjer ni sustav Razlučivo st Preciznost
Vaga najviše 0,1 g najviše ±0,02 (a)
(a)Potrošnja goriva (napunjenost REESS-a = 0) tijek om ispitivanja, u masi, standardna devijac ija.
2.1.5.2. Vaga se umjerava u skladu sa specifi kaci jama proizvođača vage ili barem onolik o često koliko je navedeno u 
tablici A8.App7/2.HR Službeni list Europske unij e L 423/536 26.11.2021.  
Tablica A8.App7/2
Inter vali umjeravanja instr umenta 
Provjere instr umenata Učestalost
Preciznost Jednom godišnje i za svak o veće održavanje
2.1.5.3. Moraju se osigurati odgovara jući načini smanjenja utjecaja vibracij a i konvekci je, kao što su podlog a za 
prigušivanje ili vjetrobran.
Slika A8.App7/1
Primjer opreme
pri čemu je
1vanjski dovod goriva za pretk ondicioniranje
2regulator tlaka
3originalni spremnik
4sustav gorivnih ćelija
5vaga
6vanjski spremnici za mjerenje potrošnje goriva
2.2. Ispitni postupak
2.2.1. Masa vanjsk og spremnika mjer i se prije ispitivanja.
2.2.2. Vanjski spremnik spaja se na dovod goriva vozila kako je prikazano na slici A8.App7/1.
2.2.3. Ispitivanje se prov odi uz opskrbu gorivom iz vanjsk og spremnika.
2.2.4. Vanjski spremnik odvaj a se od voda.
2.2.5. Nak on ispitivanja mjer i se masa spremnika i potrošenog goriva.
2.2.5.1. Na proizvođ ačev zahtjev i uz odobrenje nadležnog tijela može se uzeti u obzir promjena mase vodika u 
pomoćnom vodu između točaka 2 i 4 na slici A8.App7/1 uzrok ovana promjenama temperature i tlaka.
2.2.6. Neura vnotežena potrošnja goriva FC CS,nb pri pogonu s dopunja vanjem bater ije iz izmjerene mase prije i poslije 
ispitivanja izračunava se sljedećom jednadžbom:
FCCS,nb ¼g1 – g2
d×100HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/537  
pri čemu je
FC CS,nb neurav notežena potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije izmjerena u ispitivanju, 
kg/100 km
g1 masa spremnika na početku ispitivanja, kg
g2 masa spremnika na kraju ispitivanja, kg
d udaljenost prijeđena i ispitivanju, km
2.2.7. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1B.
Potrošnja goriva FC CS,nb,p kako je definirana u stav cima 4.2.1.2.4. i 4.2.1.2.5. ovog Priloga izračuna va se zasebno 
za svaku pojedinačnu fazu u skladu sa stavk om 2.2. ovog Dodatka. U ispitnom postupku se moraju 
upotrebljavati vanjski spremnici i spojevi na dovod goriva vozila koji su zasebno pripremljeni za svaku fazu.HR Službeni list Europske unij e L 423/538 26.11.2021.  
Dodatak 8. 
Izračun dodatnih vrijednos ti radi provjere sukladnosti proizv odnje s obzirom na potrošnju 
elektr ične energije PEV -ova i OVC-HEV -ova 
Za potrebe provje re sukladnosti proizvod nje potrebne su specifič ne vrijednosti čiji je izračun opisan u ovom Dodatku.
1. IZRAČUN VRIJEDNOSTI POTR OŠNJE ELEK TRIČNE ENER GIJE ZA PEV -ove RADI PROVJERE SUKL ADNOSTI PROIZV ODNJE
1.1. Za provj eru sukladnosti proizvodnje s obzirom na potrošnju elektr ične energi je PEV -ova deklar ira se i koristi 
sljedeća vrijednost :
EC DC – i,COP ¼EC DC,first,i ×AF EC,i
pri čemu je
i indeks ; ako se primjenjuje interpolacijska metoda , L za vozilo L i H za vozilo H; ako se ne 
primjenjuje interpolacijska metoda , i je ispitivano vozilo, a stavak 1.2. ovog Dodatka se preskače
EC DC – i,COP potrošnja elektr ične energije vozila i na teme lju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivo m 
ispitnom ciklusu WLTC-a izvedenom radi provj ere sukladnosti proizv odnje
EC DC,first,i potrošnja elektr ične energije vozila i na teme lju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivo m 
ispitnom ciklusu WLTC-a u skladu sa stavkom 4.3. ovog Priloga, Wh/km
AF EC,i faktor prilagodbe vozila i kojim se nadoknađuje razlika između vrijednosti potrošnje elektr ične 
energije na bate rijski pogon deklar irane nakon postupka ispitivanja tipa 1. za potrebe 
homologaci je i izmjerenog rezultata ispitivanja utvrđenog u ispitnom postupku za provjer u 
sukladnosti proizv odnje
i
AF EC,i¼EC WLTC,declared,i
EC WLTC,i
pri čemu je
EC WLTC,declared,i deklar irana potrošnja elektr ične energije vozila i za PEV -ove u skladu sa stavk om 1.2.3. Priloga B6.
EC WLTC,i izmjerena elektr ična energija vozila i u skladu sa stavk om 4.3.4.2. ovog Priloga
1.1.1. Ako se primjenjuje interpolacijska metoda, vrijednosti deklar irane i korištene za provj eru sukladnosti proizvod nje s 
obzirom na potrošnju elektr ične energije vozila H i L su ulazni podaci za interpolaciju vrijednosti potrošnje 
elektr ične energi je pojedinačnog vozila u skladu sa stavk om 1.2. ovog Dodatka.
1.2. Interp olacij a pojedinačnih vrijednosti potrošnje elektr ične energije za PEV -ove
Ova j se stavak primjenjuje samo ako se primjenjuje interpolacijska metoda. Za provjeru sukladnosti proizvodnje s 
obzirom na potrošnju elektr ične energije pojedinačnog vozila deklar ira se i koristi interpoli rana vrijednost 
potrošnje elektr ične energije:
EC DC – ind,COP ¼EC DC – L,COP þKind×ðEC DC – H,COP  – EC DC – L,COP Þ
pri čemu je
EC DC – ind,COP potrošnja elektr ične energije pojedinačnog vozila radi provje re sukladnosti proizvod nje, Wh/km
EC DC – L,COP potrošnja elektr ične energije vozila L radi provj ere sukladnosti proizv odnje određena u skladu sa 
stavk om 1.1. ovog Dodatka, Wh/kmHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/539  
EC DC – H,COP potrošnja elektr ične energi je vozila H radi provj ere sukladnosti proizvod nje određena u skladu sa 
stavk om 1.1. ovog Dodatka, Wh/km
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a u 
skladu sa stavk om 4.5.3. ovog Priloga
2. IZRAČUN VRIJEDNOSTI POTR OŠNJE ELEK TRIČNE ENER GIJE ZA OVC-HEV -ove RADI PROVJERE SUKL ADNOSTI 
PROIZV ODNJE
Ova j se stavak primjenjuje samo ako se za vrijeme prvog ciklusa ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon tijekom 
homologa cije vozila ne pokrene motor . Ako se motor pokrene, ovaj se stavak preskače.
2.1. Za provjer u sukladnosti proizvod nje s obzirom na potrošnju elektr ične energi je OVC-HEV -ova deklar ira se i koristi 
sljedeća vrijednost :
EC DC,CD – i,COP ¼EC DC,CD,first,i ×AF EC,AC,CD,i
pri čemu je
i indeks ; ako se primjenjuje interpolacijska metoda, L za vozilo L i H za vozilo H; ako se ne 
primjenjuje interpolacijska metoda , i je ispitivano vozilo, a stavak 2.2. ovog Dodatka se preskače
EC DC,CD – i,COP potrošnja elektr ične energije na baterijski pogon na teme lju pražnjenja REESS-a u prvom 
primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon izvedenom radi 
provje re sukladnosti proizvod nje
EC DC,CD,first,i potrošnja elektr ične energije na bater ijski pogon vozila i na temelju pražnjenja REESS-a u prvom 
primjenjivo m ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon u skladu sa 
stavk om 4.3. ovog Priloga, Wh/km
AF EC,A C,CD,i faktor prilagodbe vozila i za potrošnju elektr ične energije na bate rijski pogon kojim se 
nadoknađuje razlika između vrijednosti deklar irane nakon obavljeno g postupka ispitivanja 
tipa 1. za potrebe homolog acije i izmjerenog rezultata ispitivanja utvrđenog u ispitnom 
postupku za provjeru sukladnosti proizvodnje
i
Za razinu 1A
AF EC,AC,CD,i ¼ECAC,CD,declared,i
ECAC,CD,i
pri čemu je
EC AC,CD,declared,i deklar irana potrošnja elektr ične energi je na bate rijski pogon vozila i za ispitivanje tipa 1. na 
bater ijski pogon u skladu sa stavk om 1.2.3. Priloga B6.
EC AC,CD,i izmjerena potrošnja elektr ične energi je na bater ijski pogon vozila i za ispitivanje tipa 1. na 
bater ijski pogon u skladu sa stavk om 4.3.1. ovog Priloga
Za razinu 1B
AF EC,AC,CD,i ¼ECdeclared,i
ECi
pri čemu je
EC declared,i deklar irana potrošnja elektr ične energije vozila i za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon u skladu 
sa stavk om 1.2.3. Priloga B6.
EC ,i izmjerena potrošnja elektr ične energi je vozila i za ispitivanje tipa 1. na bate rijski pogon u skladu sa 
stavk om 4.3.3.1. ovog Priloga
2.1.1. Ako se primjenjuje interpolacijska metoda, vrijednosti deklar irane i korištene za provj eru sukladnosti proizvod nje s 
obzirom na potrošnju elektr ične energije vozila H i L su ulazni podaci za interpolaciju vrijednosti potrošnje 
elektr ične energi je pojedinačnog vozila u skladu sa stavk om 2.2. ovog Dodatka.HR Službeni list Europske unij e L 423/540 26.11.2021.  
2.2. Interp olacij a pojedinačnih vrijednosti potrošnje elektr ične energije na bater ijski pogon
Ova j se stavak primjenjuje samo ako se primjenjuje interpolacijska metoda. Za provjeru sukladnosti proizvodnje s 
obzirom na vrijednost potrošnje elektr ične energi je pojedinačnog vozila deklar ira se i koristi interpolirana 
vrijednost potrošnje elektr ične energije:
EC DC – ind,CD,COP ¼EC DC – L,CD,COP þKind×ðEC DC – H,CD,COP  – EC DC – L,CD,COP Þ
pri čemu je
EC DC – ind,CD,COP potrošnja elektr ične energi je na bater ijski pogon pojedinačnog vozila radi provje re 
sukladnosti proizv odnje, Wh/km
EC DC – L,CD,COP potrošnja elektr ične energi je na bater ijski pogon vozila L radi provje re sukladnosti 
proizvod nje određena u skladu sa stavk om 2.1. ovog Dodatka, Wh/km
EC DC – H,CD,COP potrošnja elektr ične energije na bate rijski pogon vozila H radi provjere sukladnosti 
proizvod nje određena u skladu sa stavk om 2.1. ovog Dodatka, Wh/km
Kind interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedinačno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a u skladu sa stavk om 4.5.3. ovog PrilogaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/541  
PRILOG B9. 
Utvrđivanje ekvivalentnos ti meto de 
Ova j Prilog primjenjuje se samo na razinu 1A.
1. OPĆI ZAHT JEVI
Nadležni tijelo može na proizv ođačev zahtjev odobr iti druge metode mjerenja ako se tim metod ama dobiva ju 
ekvivalenti rezultati u skladu sa stavk om 1.1. ovog Priloga. Nadležnom tijelu mora se dokazati ekvivalentnost 
predloženih metod a.
1.1. Odluka o ekvivalentnosti
Predložena metoda smatra se ekvivalentnom ako nije ni po točnosti ni po preciznosti lošija od referentne metode.
1.2. Utvrđivanje ekvivalentnosti
Utvrđivanje ekvivalentnosti metode temelji se na korelaci jskoj studij i između predložene i referentne metode. 
Nadležno tijelo mora odobr iti metode korelacijsk og ispitivanja.
Osno vni principi za određivanje točnosti i preciznosti predložene i referentne metode mora ju biti u skladu sa 
smjer nicama iz dijela 6. Prilogu 8. normi ISO 5725, „Usporedba alter nativnih metoda mjerenja”.
1.3. Prov edbeni zahtjevi (REZER VIRANO)HR Službeni list Europske unij e L 423/542 26.11.2021.  
PRILOZI: DIO C 
Prilog C1.: [rezer virano]
Prilog C2.: [rezer virano]HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/543  
PRILOG C3. 
Ispitiv anje tipa 4. 
Utvrđivanje emisija nast alih isparav anjem iz vozila s mot orima na benzin 
Postupci i uvjeti za ispitivanje tipa 4.
1. UVOD
Ova j Prilog sadržava metodu za određivanje razina emisi ja nastalih isparav anjem iz lakih vozila na ponovljiv i 
obno vljiv način, osmišljenu da bude reprezentativna za rad vozila u stvar nim uvjetima.
2. TEHNIČKI ZAHT JEVI
2.1. Postupak uključuje ispitivanje emisija nastalih isparav anjem i dva dodatna ispitivanja, prvo za starenje filtara s 
aktivnim ugljenom, kako je opisano u stavku 5.1. ovog Priloga, i drugo za propusnost susta va spremnika za 
gorivo, kako je opisano u stavku 5.2. ovog Priloga. Ispitivanjem emisi ja nastalih isparav anjem (slika C3/4.) 
utvrđuju se emisi je ugljikovodika nastalih isparav anjem zbog dnevnih kolebanja temperatura i topl og 
kondicioniranja nakon isključivanja motora.
2.2. Ako sustav za dovod goriva sadržav a više od jednog filtra s aktivnim ugljenom, svak o spominjanje „filtra s 
aktivnim ugljenom” u ovom Prilogu odnosi se na sve filtre s aktivnim ugljenom.
3. VOZILO
Vozilo mora biti u dobrom mehaničk om stanju i prije ispitivanja uhodavano i voženo najmanje 3 000 km. U 
svrhu određivanja emisija nastalih isparav anjem bilježe se kilometraža i starost vozila koje se upotrebljava za 
certifikacij u. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparav anjem spaja se za vrijeme uhodavan ja i mora isprav no 
raditi. Filtar s aktivnim ugljenom izložen starenju ne postavl ja se u razdoblju uhodavanja.
Filtar s aktivnim ugljenom izložen starenju u skladu s postupk om opisanim u stavcima od 5.1. do i uključujući 
5.1.3.1.3. ovog Priloga ne postavl ja se do početka postupka ispuštanja goriva i ponovn og punjenja propisanog 
u stavku 6.5.1. ovog Priloga.
4. ISPITNA OPREMA I ZAHT JEVI ZA UMJERA VANJE I NJEGO VU REDO VITOST
Ako nije drugači je navedeno u ovom stavku, ispitna oprema umjera va se prije prve uporabe, a zatim u 
odgo varaj ućim servisnim inter valima. Odgovara jući servisni inter val određen je ili u prepor ukama 
proizv ođača opreme ili na temelju dobre inženjersk e prakse.
4.1. Dinamometar s valjcima
Dinamometar s valjcima mora ispunjavati zahtjeve iz stavaka od 2. do i uključujući 2.4.2. Priloga B5.
4.2. Komora za mjerenje emisija nastalih ispara vanjem
Komora za mjerenje emisija nastalih isparav anjem je četvr tasta mjer na komora nepropusna za plin u koju 
stane ispitivano vozilo. Vozilu se mora moći pristupiti sa svih strana, a komora, kad je zabr tvljena, mora biti 
nepropusna za plin u skladu sa stavk om 4.2.3.3. ovog Priloga . Unutar nje površine komore mora ju biti 
nepropusne i nereaktivne na ugljikovodik e. Sustav za održavanje temperature mora biti sposoban za 
regulaci ju temperature zraka unutar komore tako da ta temperatura tijekom cijelog ispitivanja slijedi 
propisani prof il temperature u odnosu na vrijem e s prosječnim dopušteni m odstupanjem od 1 °C.
Susta v regulacije namješta se tako da se osigura ravn omjeran temperatur ni uzorak s minimalnim 
prek oračenjima, kolebanjima ili nestabilnostima željenog dugoročnog temperatur nog prof ila okoline. 
Temperature unutar nje površine ne smiju biti niže od 5 °C ni više od 55 °C ni u jednom trenutku tijekom 
ispitivanja dnevnih emisi ja.HR Službeni list Europske unij e L 423/544 26.11.2021.  
Stijenka mora biti tako konstr uirana da pospješuje dobro raspršivanje topl ine. Tempe rature unutar nje 
površine ne smiju biti niže od 20 °C ni više od 52 °C tijekom topl og kondicioniranja.
Kako bi se uzelo u obzir mijenjanje obujma zbog promjena temperature komore, može se upotr ijebiti komora 
promjenjiv og ili stalnog obujma.
4.2.1. Komora promjenjiv og obujma
Komora promjenjiv og obujma širi se i skuplja prema promjenama temperature zračne mase u komor i. Dva su 
moguća načina za prilagodbu promjenama unutar njeg obujma: pomične ploče ili konstr ukci ja s mijehom 
(kompen zatorom), u kojoj se nepropusne vreće unutar komore šire i skupljaj u prema promjenama 
unutar njeg tlaka tako što se dopunjava ju zrak om izvan komore odnosno prazne zrak izvan komore. Nijedna 
konstr ukcija za prilagodbu obujmu ne smije utjecati na cjelovit ost komore, kako je određena u stavku 4.2.3. 
ovog Priloga, u cijelom navedenom temperatur nom rasponu.
Svaka metoda prilagodbe obujmu mora ograničiti razliku između unutar njeg tlaka komore i barometarsk og 
tlaka na najviše ±0,5 kPa.
Mora postoj ati mogućnost da se komora fiksira na stalni obujam. Mora postoja ti mogućnost da se komora 
promjenjiv og obujma prilagodi povećanjima do +7 % svojeg „nazivnog obujma” (vidjeti stavak 4.2.3.1.1. 
ovog Priloga), uzima jući u obzir promjene temperature i barometarsk og tlaka za vrijeme ispitivanja.
4.2.2. Komora stalnog obujma
Komora stalnog obujma izrađuje se od krutih ploča koje održa vaju stalni obujam komore te mora ispunjavat i 
sljedeće zahtjeve.
4.2.2.1. Komora mora biti opremljena izlazom kroz koji se iz komore izvlači zrak niskim, konstantnim protok om za 
cijelo vrijeme ispitivanja. Struja protoka ulaznog zraka može služiti kao dodatni zrak kako bi se uravn otežio 
izlazni protok s ulaznim zrak om iz okoline. Ulazni se zrak filtrira aktivnim ugljenom radi postizanja 
razmjer no stalne razine ugljikovodika. Svaka metod a prilagodbe obujmu mora održa vati razliku između tlaka 
u komor i i barometarsk og tlaka u rasponu od 0 do -0,5 kPa.
4.2.2.2. Oprema mora biti sposobna mjer iti masu ugljikovodika na ulazu i izlazu zraka s točnošću od 0,01 g. Za 
prikupljanje razmjer nog uzorka zraka koji se odvodi iz komore i zraka koji se uvodi u komor u može se 
upotreblja vati sustav s vrećama za uzork ovanje. Alte rnativno, ulazne i izlazne struje protoka mogu se 
neprekidno analizirati priključenim plameno-ionizaci jskim analizator om i integr irati s mjerenjima protoka 
kako bi se dobio kontinuirani zapis uklanjanja mase ugljikovodika.
4.2.3. Umjeravan je komore
4.2.3.1. Početno utvrđivanje unutar njeg obujma komore
4.2.3.1.1. Prije prve upotrebe komore utvrđuje joj se unutar nji obujam na sljedeći način.
Pomno se izmjere unutar nje dimenzi je komore, uzima jući u obzir sve nepravi lnosti, npr. potpor ne element e. 
Na temelju tih mjerenja utvrđuje se unutar nji obujam komore.
Ako je komora promjenjiv og obujma, ona se fiksira na stalni obujam na temperatur i okoline od 30 °C ili, ako 
tako zatraži proizvođ ač, od 29 °C. Taj nazivni obujam mora se moći ponovno postići uz dopušt eno 
odstupanje od ±0,5 % zabilježene vrijednosti.
4.2.3.1.2. Neto unutar nji obujam određuje se tako da se oduzme 1,42 m3 od unutar njeg volumena komore. Alte rnativno 
se umjesto 1,42 m3 može koristiti obujam ispitnog vozila s otvor enim prtljažnik om i prozor ima.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/545  
4.2.3.1.3. Komora se provjerava u skladu sa stavk om 4.2.3.3. ovog Priloga. Ako masa propana ne odgovara ubrizgan oj 
masi uz odstupanje od ±2 %, potrebna je korekcija.
4.2.3.2. Utvrđivanje pozadinskih emisija komore
Tom se radnjom utvrđuje da komora ne sadržava mat erijale koji ispuštaj u znatne količine ugljikovodika. 
Prov jera se obav lja u trenutku puštanja komore u rad i nakon svake radnje u komor i koja bi mog la utjecati na 
pozadinsk e emisije, ali barem jednom godišnje.
4.2.3.2.1. Komore promjenjiv og obujma mogu raditi u konfiguraciji stalnog (komora je fiksirana) ili promjenjiv og 
(komora nije fiksirana) obujma, kako je opisano u stavku 4.2.3.1.1. ovog Priloga, a temperatura okoline 
održa va se na 35 °C ± 2 °C ili, ako tako zatraži proizv ođač, 36 °C ± 2 °C tijek om četverosatnog razdoblja u 
nastav ku.
4.2.3.2.2. Komore stalnog obujma rade sa zatvo renim ulaznim i izlaznim otvori ma za prot ok zraka. Temperatura 
okoline održava se na 35 °C ± 2 °C ili, ako tako zatraži proizvođač, 36 °C ± 2 °C tijekom četverosatnog 
razdoblja u nastavku.
4.2.3.2.3. Komora smije biti zabr tvljena, a ventilator za miješ anje raditi do 12 sati prije nego što započne četverosatno 
uzork ovanje pozadinskih emisija.
4.2.3.2.4. Analizato r se (ako je potrebno) umjera va, zatim nulto umjera va pa mu se određuje mjer no podr učje.
4.2.3.2.5. Komora se pročišća va dok se ne dobi je stabilno očitanje ugljikovodika, a ventilator za miješanje se uključuje 
ako je isključen.
4.2.3.2.6. Poslije toga komora se brtvi i mjere se pozadinska koncentracij a ugljikovodika, temperatura i barometarski 
tlak. To su početna očitanja CHCi, Pi i Ti koja se upotrebljava za izračun pozadinskih emisija u komor i.
4.2.3.2.7. Komora se ostav lja tijek om četir i sata s uključenim ventilatorom za miješanje.
4.2.3.2.8. Nak on što prote kne to razdoblje, istim se analizat orom mjer i koncentracij a ugljikovodika u komor i. Mjere se i 
temperatura i barometarski tlak. To su konačna očitanja CHCf, Pf i Tf.
4.2.3.2.9. Promjena mase ugljikovodika u komor i izračuna va se tijekom ispitivanja u skladu sa stavk om 4.2.3.4. ovog 
Priloga i ne smije biti veća od 0,05 g.
4.2.3.3. Umjeravan je komore i ispitivanje zadržav anja ugljikovodika u komor i
Izračunani obujam iz stavka 4.2.3.1. ovog Priloga provjerava se umjeravan jem komore i ispitivanjem 
zadržav anja ugljikovodika u komor i te se mjer i moguća stopa propuštanja. Stopa propuštanja komore 
utvrđuje se u trenutku prve upotrebe komore i nakon svake radnje u komor i koja može utjecati na cjelo vitost 
komore, ali barem jednom mjesečno. Ako je šest uzast opnih mjesečnih provjera zadržavanja uspješno 
izvedeno bez primjene korektivnih mjera, utvrđivanje stope propuštanja komore smije se nakon toga 
prov oditi svaka tri mjeseca sve dok ne budu potrebne korektivne radnje.
4.2.3.3.1. Komora se pročišća va dok se ne postigne stabilna koncentracija ugljikovodika. Ako već nije bio uključen, 
uključuje se ventilator za miješ anje. Analizato r ugljikovodika nulto se umjerava i prema potrebi umjerava te 
mu se određuje mjer no podr učje.
4.2.3.3.2. Komore promjenjiv og obujma fiksiraju se u konfiguraci ji nazivnog obujma. Komorama stalnog obujma 
zatvara ju se ulazni i izlazni otvori za protok zraka.HR Službeni list Europske unij e L 423/546 26.11.2021.  
4.2.3.3.3. Zatim se, ako već nije uključen, uključuje sustav za regulaciju temperature okoline i namješta na početnu 
temperatur u 35 °C ili, ako tako zatraži proizvođač, 36 °C.
4.2.3.3.4. Kad se komora stabilizira na 35 °C ±2 °C ili, ako tako zatraži proizv ođač, 36 °C ±2 °C, komora se zabr tvljuje i 
mjere se pozadinska koncentracij a, temperatura i barometarski tlak. To su početna očitanja CHCi, Pi i Ti koja se 
upotreblja va za umjera vanje komore.
4.2.3.3.5. U komor u se ubacuje približno 4 grama propana. Masa propana mora biti mjerena s točnošću i preciznošću 
od ±2 % izmjerene vrijednosti.
4.2.3.3.6. Sadržaj komore ostav lja se da se izmiješa tijek om pet minuta, nakon čega se mjere koncentracija ugljikovodika, 
temperatura i barometarski tlak. To su očitanja CHCf, Pf i Tf za umjeravan je komore i ujedno početna očitanja 
CHCi, Pi i Ti za provje ru zadržav anja.
4.2.3.3.7. Masa propana u komor i izračuna va se na teme lju očitanja dobivenih u skladu sa stav cima 4.2.3.3.4. 
i 4.2.3.3.6. ovog Priloga i formulom iz stavka 4.2.3.4. ovog Priloga. Dobivena masa ne smije odstupati za više 
od ±2 % od mase propana izmjerene u stavku 4.2.3.3.5. ovog Priloga.
4.2.3.3.8. Komore promjenjiv og obujma otključa vaju se iz konfiguraci je nazivnog obujma. Komorama stalnog obujma 
otvaraj u se ulazni i izlazni otvori za protok zraka.
4.2.3.3.9. Tad počinje postupak cikličke promjene temperature okoline s 20 °C na 35 °C i natrag na 35 °C ili, ako tako 
zatraži proizv ođač, s 35,6 °C na 22,2 °C i natrag na 35,6 °C tijek om 24 sata u skladu s profilom ili 
alternativnim prof ilom definiran im u stavku 6.5.9. ovog Priloga unutar 15 minuta od brtvljenja komore. 
(Vrijede dopušt ena odstupanja kao u stavku 6.5.9.1. ovog Priloga).
4.2.3.3.10. Na kraju 24-satnog razdoblja cikličkih promjena mjere se i bilježe završna koncentracij a ugljikovodika, 
temperatura i barometarski tlak. To su konačna očitanja CHCf, Pf i Tf za provje ru zadržava nja ugljikovodika.
4.2.3.3.11. Zatim se formulom iz stavka 4.2.3.4. ovog Priloga na temelju očitanja dobivenih u stav cima 4.2.3.3.6. 
i 4.2.3.3.10. ovog Priloga izračunava masa ugljikovodika. Dobivena masa ne smije se razlik ovati za više od 
3 % od mase ugljikovodika iz stavka 4.2.3.3.7. ovog Priloga.
4.2.3.4. Izračuni
Izračun promjene neto mase ugljikovodika u komor i služi za utvrđivanje pozadinske koncentracij e 
ugljikovodika i stope propuštanja komore. Promjena mase izračunava se iz početnih i završnih očitanja 
koncentracij e ugljikovodika, temperature i barometarsk og tlaka.
Izračun se provodi u skladu s jednadžbom iz stavka 7.1., ili altern ativno stavka 7.1.1., ovog Priloga, pri čemu 
je vrijednost V definiran a ovak o:
V neto obujam komore, m3
4.3. Analitički sustavi
Analitički sustavi moraju ispunjava ti zahtjeve iz stavaka od 4.3.1. do 4.3.3. ovog Priloga.
Kontinuirano mjerenje ugljikovodika nije obvezno osim ako se upotrebljava komora sa stalnim obujmom.
4.3.1. Analizato r ugljikovodikaHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/547  
4.3.1.1. Atmosfera unutar komore prati se detekt orom ugljikovodika plameno-ionizaci jskog tipa (FID). Uzorak plina 
izvlači se iz središta bočne stijenke ili krova komore, a svaki se zaobilazni prot ok vraća u komor u, poželjno u 
točku neposredno iza ventilator a za miješanje.
4.3.1.2. Vrijeme odziva analizator a ugljikovodika do 90 % konačnog očitanja mora biti kraće od 1,5 sekunde. 
Stabilnost vremena odziva mora biti bolja od 2 % cijele ljestvice na nuli i na 80 ± 20 % cijele ljestvice tijek om 
razdoblja od 15 minuta za sva radna podr učja.
4.3.1.3. Ponovljiv ost analizat ora izražena kao jedna standardna devi jacija mora biti bolja od ±1 % otklona cijele 
ljestvice na nuli i na 80 ± 20 % cijele ljestvice na svim korištenim podr učjima.
4.3.1.4. Radna podr učja analizatora biraj u se tako da daju najbolju razlučivost za postupk e mjerenja, umjera vanja i 
provj ere propuštanja.
4.3.2. Susta v za bilježenje podataka analizat ora ugljikovodika
4.3.2.1. Analizato r ugljikovodika mora imati uređaj za bilježenje izlaznog elektr ičnog signala koji je ili pisač s 
dijagramsk om vrpcom ili drugi susta v za obradu podataka s učestalošću od najmanje jednom u minuti. 
Susta v za bilježenje mora imati radne karakteri stike koje su barem ekvivalentne signalu koji se bilježi i 
omoguća vaju trajan zapis rezultata. Početka i kraj ispitivanja s topl im kondicioniranjem ili ispitivanja dnevnih 
emisi ja (uključujući početak i kraj razdoblja uzork ovanja te vrijeme koje je prot eklo od početka do kraja 
svak og ispitivanja) moraju biti jasno označeni na zapisu.
4.3.3. Prov jera plameno-ionizacijsk og (FID) analizator a ugljikovodika
4.3.3.1. Opti mizacija odziva detektora
Plameno-ionizaci jski detekt or (FID) podešava se prema uputama proizvođ ača instr umenta. Za optimizaciju 
odziva u najuobiča jenij im radnim podr učjima trebalo bi upotr ijebiti propan u zraku.
4.3.3.2. Umjeravan je analizatora ugljikovodika
Analizato r se umjerava propanom u zraku i pročišćenim sinte tskim zrak om. Vidjeti stavak 6.2. Priloga B5. 
ovom Praviln iku.
Svak o se uobičajeno radno podr učje umjera va u skladu sa stav cima od 4.3.3.2.1. do 4.3.3.2.4. ovog Priloga .
4.3.3.2.1. Krivulja umjera vanja utvrđuje se s najmanje pet točaka umjeravanja što ravnomjer nije raspoređenih u radnom 
podr učju. Nazivna koncentracij a umjer nog plina s najvećom koncentracij om mora biti najmanje 80 % cijele 
ljestvice.
4.3.3.2.2. Krivulja umjeravanja izračuna va se metod om najmanj ih kvadrata. Ako je dobiveni polinomni stupanj veći od 
3, broj točaka umjeravanja mora biti barem jednak tom polinomnom stupnju uvećanom za 2.
4.3.3.2.3. Krivulja umjeravan ja ne smije se razlik ovati od nazivne vrijednosti svak oga umjer nog plina za više od 2 %.
4.3.3.2.4. Koristeći koeficijente polinoma izvedene prema stavku 5. Priloga B5., sasta vlja se tablica prikazanih očitanja u 
odnosu na stvar nu koncentracij u u koracima ne većima od 1 % cijele ljestvice. To je potrebno učiniti za svak o 
umjera vano podr učje analizatora. Tablica mora sadržav ati i druge važne podatk e kao što su:
(a) datum umjera vanja, nulta i rasponska očitanja potenciometra (ako je primjenjivo );
(b) nazivna ljestvica;
(c) referen tni podaci za svaki upotr ijebljen i umjer ni plin;HR Službeni list Europske unij e L 423/548 26.11.2021.  
(d) stvar ne i prikazane vrijednosti za svaki upotr ijebljeni umjer ni plin s razlikama u postocima ;
(e) gorivo za FID i tip FID-a;
(f) tlak zraka FID-a.
4.3.3.2.5. Ako se nadležnom tijelu može na zadov oljavajući način dokazati da se alternativnom tehnologi jom (npr . 
računalom, elektroničkim upravljanim prekidačem mjer nog podr učja itd.) može postići jednaka točnost, 
smiju se primijeniti te tehnologije.
4.4. Susta v za bilježenje temperature
Susta v za bilježenje temperature mora ispunjav ati zahtjeve iz stavaka od 4.4.1. do 4.4.5. ovog Priloga.
4.4.1. Temperaturu u komor i mjere temperatur ni senzor i u dvije točke; ti senzor i moraju biti povezani tako da 
pokazuju prosječnu vrijednost. Mjer ne točke su smješte ne približno 0,1 m od vertikalne simetrale svak og 
bočnog zida na visini 0,9 ±0,2 m.
4.4.2. Temperature spremnika za gorivo bilježi senzor postavl jen u spremnik za gorivo u skladu sa stavk om 6.1.1. 
ovog Priloga u slučaj u opterećivanja filtra s aktivnim ugljenom (stava k 6.5.5.3. ovog Priloga).
4.4.3. Tijekom cijelog mjerenja emisija nastalih isparav anjem temperature se bilježe ili unose u sustav za obradu 
podataka učestalošću od najmanje jednom u minuti.
4.4.4. Točnost sustava za bilježenje temperature mora biti unutar ±1,0 K, a temperatur u se mora moći očitavati uz 
razlučiv ost od najmanje ±0,4 K.
4.4.5. Susta v za bilježenje ili obradu podataka mora imati razlučivost od najmanje ±15 sekundi.
4.5. Susta v za bilježenje tlaka
Susta v za bilježenje tlaka mora ispunjavat i zahtjeve iz stavaka od 4.5.1. do 4.5.3.
4.5.1. Razlika Δp između barometarsk og tlaka unutar ispitne površine i unutar njeg tlaka u komor i bilježi se ili unosi 
u susta v za obradu podataka tijekom cijelog mjerenja emisi ja nastalih isparav anjem učestalošću od najmanje 
jednom u minuti.
4.5.2. Točnost sustava za bilježenje tlaka mora biti unutar ±0,3 kPA, a tlak se mora očitavati uz razlučivos t od 
najmanje ±0,025 kPa.
4.5.3. Susta v za bilježenje ili obradu podataka mora imati razlučivost od najmanje ±15 sekundi.
4.6. Ventilatori
Ventilatori moraju ispunjav ati zahtjeve iz stavaka od 4.6.1. do 4.6.2. ovog Priloga.
4.6.1. Radom jednog ili više ventilatora ili puhala dok su vrata komore (zabr tvljena komora za mjerenje emisi ja 
nastalih isparav anjem, SHED) otvorena mora biti moguće svesti koncentracij e ugljikovodika u komor i na 
razinu ugljikovodika u okolini.
4.6.2. Komora mora imati najmanje jedan ventilator ili puhalo približnog kapacitet a od 0,1 do 0,5 m3/s kojima se 
temeljito miješa atmosfera u komor i. Za vrijeme mjerenja u komor i se mora ju moći postići ravn omjer na 
temperatura i koncentracija ugljikovodika. Vozilo u komor i ne smije biti izloženo izrav noj struji zraka iz 
ventilator a ili puhala.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/549  
4.7. Umjer ni plino vi
Plino vi mora ju ispunjavat i zahtjeve iz stavaka od 4.7.1. do 4.7.2. ovog Priloga.
4.7.1. Sljedeći čisti plino vi moraju biti na raspolaganju za umjeravan je i rad:
pročišćeni sintet ski zrak: (čist oća < 1 ppm u ekvivalentu C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);
obujamski udio kisika između 18 i 21 %,
plinsk o gorivo analizatora ugljikovodika: (40 ±2 % vodik, a ostatak helij s manje od 1 ppm ugljikovodika u 
ekvivalentu C1, manje od 400 ppm CO 2),
propan (C3H8): 99,5 % minimalne čistoće,
butan (C4H10): 98 % minimalne čistoće,
dušik (N2) : 98 % minimalne čistoće.
4.7.2. Na raspolaganju moraju biti umjer ni i rasponski plino vi koji sadržava ju mješavi ne propana (C3H8) i 
pročišćenog sintet skog zraka. Stvar na koncentracij a umjer nog plina ne smije odstupati od naved enih 
vrijednosti za više od 2 %. Točnost razr ijeđenih plino va dobivenih upotrebom razdjelnika plina ne smije 
odstupati više od ±2 % od prave vrijednosti. Koncentracij e navedene u stav cima od 4.2.3. do 4.3.3. ovog 
Priloga mogu se dobiti i upotrebom razdjelnika plina koji upotreblja va sintetski zrak kao plin za razr jeđivanje.
4.8. Vaga za mjerenje filtra s aktivnim ugljenom radi utvrđivanja prelij evanja pri sniža vanju tlaka ispuštanjem para
Točnost vage za filtre s aktivnim ugljenom mora biti ±0,02 g.
4.9. Zagr ijavanje spremnika za gorivo (primjenjuje se samo ako se odabere opterećenje filtra s aktivnim ugljenom)
4.9.1. Gor ivo u spremnicima vozila zagr ijava se izvorom topline koji se može regulirati; pogodna je npr. grijaća 
ploča kapacitet a 2 000 W. Grijaći susta v ravnomjer no zagr ijava stijenke spremnika ispod razine goriva tako 
da ne prouzroči lokalno pregr ijavanje goriva. Ne zagr ijava se dio spremnika s parama iznad goriva.
4.9.2. Napra va za grijanje spremnika mora moći ravnomjer no zagr ijati gorivo u spremniku s 16 °C za 14 °C unutar 
60 minuta, pri čemu položa j senzora temperature mora biti u skladu sa stavk om 4.9.3. ovog Priloga. Tijekom 
zagr ijavanja spremnika za gorivo sustav za zagr ijavanje mora moći regulirati temperatur u goriva unutar 
±1,5 K od zahtijevane temperature.
4.9.3. U spremnik za gorivo vozila posta vlja se senzor temperature koji omogućuje mjerenje temperature na srednjoj 
točki goriva u spremniku kad je napunjen do 40 % obujma, pri čemu postavl janje ne smije prouzročiti 
nikakvo propuštanje.
5. POSTUP AK ZA STARENJE FILTRA S AKTIVNIM UGLJENOM NA ISPITNOM STOLU I ODREĐIV ANJE PF-a
5.1. Starenje filtra s aktivnim ugljenom na ispitnom stolu
Prije izvođ enja postupaka topl og kondicioniranja i dnevnih gubitaka, prov odi se starenje filtra u skladu s 
postupk om opisanim na slici C3/1.HR Službeni list Europske unij e L 423/550 26.11.2021.  
Slika C3/1
Postupak starenja filtra s aktivnim ugljenom na ispitnom stolu
5.1.1. Starenje izlagan jem temperatur nim ciklusima
U namjensk oj temperatur noj komor i filtar s aktivnim ugljenom izlaže se ciklusima temperatura od -15 °C do 
60 °C uz 30 minuta stabilizacije na -15 °C i 60 °C. Svaki ciklus traje 210 minuta (vidjeti sliku C3/2).
Temperaturn i gradi jent mora biti što je moguće bliže 1 °C/min. Ne bi smjelo biti prisilnog prot oka zraka kroz 
filtar s aktivnim ugljenom.
Ciklus se uzastopno ponavlj a 50 puta. Taj postupak ukupno traje 175 sati.
Slika C3/2
Ciklus temperatur nog kondicioniranja
5.1.2. Starenje izlagan jem vibracij ama
Nak on postupka starenja temperatur nim ciklusima filtar s aktivnim ugljenom trese se po vertikalnoj osi, pri 
čemu je okrenut na isti način kao i u vozilu, s ukupnim Grms (efekti vna vrijednost ubrzanja) > 1,5 m/s2 i 
učestalošću od 30 ± 10 Hz. Ispitivanje traje 12 sati.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/551  
5.1.3. Starenje izlagan jem parama goriva i određivanje BWC300
5.1.3.1. Starenje se sastoji od ciklusa opterećivanja parama goriva i pročišća vanja laboratorijskim zrak om.
5.1.3.1.1. Nak on starenja temperatur nim ciklusima i vibracij ama, prov odi se dodatno starenje filtra s aktivnim ugljenom 
pomoću mješavine komercij alnog goriva u skladu sa stavk om 5.1.3.1.1.1. ovog Priloga i dušika ili zraka s 
obujmom para goriva od 50 ± 15 %. Stopa punjenja parom goriva mora biti između 60 ± 20 g/h.
Filtar s aktivnim ugljenom se opterećuje do proboja od dva grama. Alter nativno, opterećenje se smatra 
završenim kad razina koncentracij a ugljikovodika na otvoru za odzračivanje dosegne 3 000 ppm.
5.1.3.1.1.1. Komercijalno gorivo koje se upotrebljava za ovaj test mora ispunjavati iste zahtjeve kao i referentno gorivo s 
obzirom na sljedeće:
(a) gust oća na 15 °C;
(b) tlak pare;
(c) destilaci ja (70 °C, 100 °C, 150 °C);
(d) analiza ugljikovodika (samo olefi ni, aromatični spojevi i benzen);
(e) udio kisika;
(f) udio etanola.
5.1.3.1.2. U trajanju od 5 do 60 minuta nakon opterećivanja filtar s aktivnim ugljenom pročišćava se s 25 ±5 litara u 
minuti zraka iz laboratorija za ispitivanje emisija dok se ne postigne 300 izmjena obujma sloja.
5.1.3.1.3. Postupci naved eni u stav cima 5.1.3.1.1. i 5.1.3.1.2. ovog Priloga pona vljaju se 300 puta nakon čega se filtar s 
aktivnim ugljenom smatra stabiliziranim.
5.1.3.1.4. Postupak za mjerenje radnog kapacitet a butana (BWC) s obzirom na porodicu po emisijama nastalim 
isparav anjem iz stavka 6.6.3. ovog Pravi lnika sastoji se od sljedećeg:
(a) stabilizirani filtar s aktivnim ugljenom opterećuje se do proboja od dva grama i nakon toga pročišća va 
minimalno pet puta. Filtar se opterećuje mješavi nom 50 % obujamsk og udjela butana i 50 % obujamsk og 
udjela dušika brzinom od 40 grama butana na sat;
(b) optereć enje se provodi u skladu sa stavk om 5.1.3.1.2. ovog Priloga;
(c) BWC se bilježi nakon svak og opterećenja;
(d) BWC300 se izračunava kao prosjek posljednjih 5 BWC-ova.
5.1.3.2. Ako je dobavl jač dosta vio filtar s aktivnim ugljenom izložen starenju, proizvođač vozila prije postupka 
starenja obav ještava nadležno tijelo kako bi mu omogućio nadg ledanje bilo kojeg dijela postupka.
5.1.3.3. Proizv ođač dostavlj a izvješće o ispitivanju nadležnom tijelu, a u tom se izvješću navode barem sljedeći 
elementi:
(a) vrsta aktivnog ugljena;
(b) stopa opterećenja;
(c) specifi kaci je goriva.
5.2. Određivanje faktora propusnosti sustava spremnika za gorivo (vidjeti sliku C3/3)HR Službeni list Europske unij e L 423/552 26.11.2021.  
Slika C3/3
Određivanje PF-a
5.2.1. Odabire se sustav spremnika za gorivo reprezentativan za porodicu i postavl ja na okvir približno okrenut kao 
da je u vozilu. Spremnik se puni referentnim gorivom na 40 ±2 % nazivnog obujma na temperatur i od 18 °C 
± 2 °C. Okvir sa susta vom spremnika za gorivo čuva se u prost oriji s kontroliranom temperaturom od 40 °C 
± 2 °C tijek om tri tjedna.
5.2.2. Na kraju trećeg tjedna spremnik se prazni i ponov o puni referentnim gorivom na temperatur i od 18 °C ± 2 °C 
na 40 ± 2 % nazivnog kapaciteta spremnika.
Okvir sa sustav om spremnika za gorivo postavl ja se u komor u u roku od 6 do 36 sati. Temperature unutar 
komore tijek om posljednjih 6 sati tog razdoblja mora biti 20 °C ± 2 °C. U komor i se tijekom prvog 24-satnog 
razdoblja prov odi postupak ispitivanja dnevnih emisi ja opisan u stavku 6.5.9. ovog Priloga. Pare goriva 
ventilira ju se izvan komore kako se emisi je nastale prozračivanjem spremnika ne bi smatrale propusnošću. 
Mjere se emisi je ugljikovodika, a vrijednost se bilježi kao HC 3W.
5.2.3. Okvir sa susta vom spremnika za gorivo vraća se u prost oriju s kontroliranom temperaturom od 40 °C ± 2 °C i 
čuva u njoj 17 tjedana.
5.2.4. Na kraju sedamnaestog tjedna spremnik se prazni i ponov o puni referentnim gorivom na temperatur i od 18 ° 
C ± 2 °C na 40 ± 2 % nazivnog kapaciteta spremnika.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/553  
Okvir sa sustav om spremnika za gorivo postavl ja se u komor u u roku od 6 do 36 sati. Temperature unutar 
komore tijek om posljednjih 6 sati tog razdoblja mora biti 20 °C ± 2 °C. U komor i se tijekom prvog 24-satnog 
razdoblja prov odi postupak ispitivanja dnevnih emisija opisan u stavku 6.5.9. ovog Priloga. Sustav spremnika 
za gorivo ventilira se izvan komore kako se emisije nastale prozračivanjem spremnika ne bi smatrale 
propusnošću. Mjere se emisije ugljikovodika, a vrijednost se u ovom slučaj u bilježi kao HC 20 W.
5.2.5. PF je razlika između vrijednosti HC 20W i HC 3W u g/24h izračunana s preciznošću do 3 decimale sljedećom 
jednadžbom:
PF¼HC 20w – HC 3W
5.2.6. Ako je dobavljač odredio PF, proizvođ ač vozila prije početka određivanja obavješta va nadležno tijelo kako bi 
mu omogućio nadg ledanje u prost orima dobavljača.
5.2.7. Proizv ođač dostavlj a izvješće o ispitivanju nadležnom tijelu, a u tom se izvješću navode barem sljedeći 
elementi:
(a) detaljan opis ispitivanog sustava spremnika za gorivo, uključujući podatke o vrsti ispitivanog spremnika, 
je li spremnik metalan, jednoslojan nemetalni ili višeslojan i o vrsti mater ijala od kojih su izrađeni 
spremnik i drugi dijelovi sustava spremnika za gorivo;
(b) tjedne srednje temperature na kojima je postupak starenja proveden;
(c) HC izmjeren u 3. tjednu (HC 3W);
(d) HC izmjeren u 20. tjednu (HC 20 W);
(e) dobiveni faktor propusnosti (PF).
5.2.8. Kao alternativa stavcima od 5.2.1. do i uključujući 5.2.7. ovog Priloga, proizvođ ači koji koriste višeslojne ili 
metalne spremnik e mogu umjesto da provedu cijeli prethodni mjer ni postupak uzeti dodijeljeni faktora 
propusnosti (APF):
APF za višeslojni/metalni spremnik = 120 mg/24 h
Ako proizv ođač odabere korištenje APF -a, dužan je nadležnom tijelu dostavi ti izjavu s jasno specifi ciranim 
tipom spremnika i deklaraci ju vrste mater ijala od kojih je izrađen.
6. ISPITNI POSTUP AK ZA MJERENJE GUBIT AKA U FAZAMA TOPLOG KONDICIONIRANJA I DNEVNIH GUBIT AKA
6.1. Priprema vozila
Vozilo se priprema u skladu sa stav cima 6.1.1. i 6.1.2. ovog Priloga. Na proizv ođačev zahtjev i uz odobrenje 
nadležnog tijela pozadinski izvori emisi ja koji ne potječu iz goriva (npr . boje, ljepila, plastike, vodo vi za 
gorivo/pare, gume i druge gumene ili polimerske kompon ente) mogu se prije ispitivanja ukloniti ili smanjiti 
na uobičajene pozadinsk e razine (npr . zagr ijavanje guma na temperaturama od najmanje 50 °C tijekom 
prikladnih razdoblja, zagr ijavanje vozila, uklanjanje tekućine za čišćenje).
Filtr i vozila s aktivnim ugljenom se u slučaj u zabr tvljenih susta va spremnika za gorivo ugrađuju tako da im se 
može lako pristupiti radi spajan ja/odspajanja filtara.
6.1.1. Vozilo je prije ispitivanja mehanički pripremljeno kako slijedi:
(a) ispušni susta v vozila ne smije pokazivati znak ove propuštanja;
(b) prije ispitivanja vozilo smije biti očišćeno parom;
(c) u slučaju opterećivanja filtra s aktivnim ugljenom (stav ak 6.5.5.3. ovog Priloga) spremnik za gorivo vozila 
oprema se senzorom temperature koji omogućuje mjerenje temperature na srednjoj točki goriva u 
spremniku kad je napunjen do 40 % obujma;HR Službeni list Europske unij e L 423/554 26.11.2021.  
(d) u sustav za gorivo smije se postavit i dodatnu opremu, adapt ere i naprav e kako bi se omogućilo potpuno 
pražnjenje spremnika za gorivo. Zbog toga nije potrebno modifi cirati plašt spremnika;
(e) proizvođ ač može predložiti metod u ispitivanja kako bi se uzeo u obzir gubitak ugljikovodika zbog 
isparav anja samo iz susta va za gorivo vozila.
6.1.2. Vozilo se dovozi u ispitni prostor s temperaturom okoline 20 °C i 30 °C.
6.2. Odredbe o odabir u načina rada i promjenama stupnja prijenosa
6.2.1. U slučaj u vozila s ručnim mjenjačima primjenjuju se odredbe o promjenama stupnja prijeno sa iz Priloga B2.
6.2.2. U slučaj u potpuno MUI vozila način rada odabire se u skladu s Prilogom B6.
6.2.3. U slučaj u NOVC-HEV -ova i OVC-HEV -ova način rada odabire se u skladu s Dodatk om 6. Prilogu B8.
6.2.4. Na zahtjev nadležnog tijela odabrani način rada ne mora biti isti kao način rada iz stavaka 6.2.2. i 6.2.3. ovog 
Priloga.
6.3. Ispitni uvjeti
Ispitivanja iz ovog Priloga prov ode se u skladu s ispitnim uvjetima za vozilo H interpolacijske porodice s 
najvišom ciklusnom potrošnjom energije među interpolacijskim porodicama u razmatranoj porodici po 
emisi jama nastalim isparav anjem.
Alternativno se na zahtjev nadležnog tijela za ispitivanje može upotr ijebiti bilo koje vozilo iz porodice čija je 
ciklusna potrošnja energi je reprezentativna.
6.4. Tok ispitnog postupka
Ispitni postupak za nezabr tvljene i zabr tvljene sustave spremnika za gorivo primjenjuje se u skladu s 
dijagramom toka opisanim na slici C3/4.
Zabr tvljeni sustavi spremnika za gorivo ispituje se na jedan od dva načina. Prvi je način ispitivanje vozila 
jednim neprekinutim postupk om. Drugi je način, koji se naziva samostalan ispitni postupak, ispitivanje vozila 
u dva zasebna postupka, čime se omogućuje pona vljanje ispitivanja dinamometrom s valjcima i ispitivanja 
dnevnih emisija bez pona vljanja ispitivanja i mjerenja prelijevanja pri snižavanju tlaka ispuštanjem para.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/555  
Slika C3/4
Dijag ram toka ispitnih postupak a
6.5. Neprekinuti ispitni postupak za nezabr tvljene sustave spremnika za gorivo
6.5.1. Ispuštanje goriva i ponovn o punjenje
Prazni se spremnik za gorivo vozila. To se radi tako da se pritom izbjegne neuobiča jeno pročišćavanje ili 
neuobičajen o optereć ivanje regulatora isparav anja ugrađenih u vozilo. U tu je svrhu obično dovoljno skinuti 
poklopac sa spremnika za gorivo. Spremnik se ponov o puni referen tnim gorivom na temperatur i od 18 °C ± 
2 °C do 40 ± 2 % nazivnog kapaciteta spremnika.HR Službeni list Europske unij e L 423/556 26.11.2021.  
6.5.2. Kondicioniranje
Unutar pet minuta nakon dovršetka ispuštanja goriva i ponovnog punjenja gorivom, vozilo se kondicionira 
minimalno 6 i maksimalno 36 sati na temperatur i od 23 °C ± 3 °C.
6.5.3. Vožnja za pretk ondicioniranje
Vozilo se postavl ja na dinamometar s valjcima pa vozi sljedeće faze ciklusa iz Priloga B1.:
(a) za vozila razreda 1:
low, medium, low, low, medium, low;
(b) za vozila razreda 2 i razreda 3: low, medium, high, medium.
Kad je riječ o OVC-HEV -ovima, vožnja za pretk ondicioniranje prov odi se u radnom stanju s dopunja vanjem 
baterije, kako je definirano u stavku 3.3.6. ovog Pravilnika. Na zahtjev nadležnog tijela može se upotr ijebiti 
bilo koji drugi način.
6.5.4. Ispuštanje goriva i ponovn o punjenje
Spremnik za gorivo vozila prazni se unutar jednog sata nakon vožnj e za pretk ondicioniranje. To se radi tako 
da se pritom izbjegne neuobičajen o pročišćavanje ili neuobičajen o opterećivanje regulatora isparav anja 
ugrađenih u vozilo . U tu je svrhu obično dovoljno skinuti poklopac sa spremnika za gorivo. Spremnik se 
pono vo puni ispitnim gorivom na temperatur i od 18 °C ± 2 °C do 40 ± 2 % nazivnog kapaciteta spremnika.
6.5.5. Kondicioniranje
Unutar pet minuta nakon dovršetka ispuštanja goriva i ponovn og punjenja gorivom, vozilo se parkira 
najmanje 12 i najviše 36 sati na temperatur i od 23 °C ± 3 °C.
Tijekom kondicioniranja postupci opisani u stav cima 6.5.5.1. i 6.5.5.2. ovog Priloga mogu se provesti tako da 
se prvo provedu oni iz stavka 6.5.5.1., a zatim oni iz stavka 6.5.5.2. ili tako da se prvo provedu oni iz 
stavka 6.5.5.2., a zatim oni iz stavka 6.5.5.1. Postupci opisani u stav cima 6.5.5.1. i 6.5.5.2. mogu se provesti i 
istovremeno.
6.5.5.1. Punjenje REESS-ova
U OVC-HEV -ovi ma REESS-ov i se pune do kraja u skladu sa zahtjevima za punjenje opisanima u stavku 2.2.3. 
Dodatka 4. Prilogu B8.
6.5.5.2. Opt erećivanje filtra s aktivnim ugljenom
Filtar s aktivnim ugljenom izložen starenju u skladu sa slijed om opisanim u stav cima od 5.1. do i uključujući 
5.1.3.1.3. ovog Priloga opterećuje se do proboja od dva grama u skladu s postupk om propisanim u 
stavku 6.5.5.2.1. ovog Priloga.
Za pretk ondicioniranje filtra s aktivnim ugljenom primjenjuje se jedna od metod a iz stavaka 6.5.5.3. i 6.5.5.4. 
ovog Priloga. Ako vozilo ima nekoliko filtara s aktivnim ugljenom, svaki se pretk ondicionira zasebno.
6.5.5.2.1. Mjere se emisi je iz filtra kako bi se utvrdilo probijanje.
U ovom se slučaju probi janje definira kao trenutak u kojem ukupna količina emitiranih ugljikovodika dosegne 
2 grama.
6.5.5.2.2. Točka probi janja može se provjer iti u komor i za emisi je nastale ispara vanjem, kako je opisano u stav cima 
6.5.5.3. i 6.5.5.4. ovog Priloga . Alte rnativno, točku probi janja može se odrediti pomoćnim filtrom s aktivnim 
ugljenom spojenim iza filtra vozila s aktivnim ugljenom. Pomoćni filtar se prije opterećivanja mora teme ljito 
pročistiti suhim zrak om.
6.5.5.2.3. Mjer na komora se pročišća va tijekom nekoliko minuta neposredno prije ispitivanja sve dok se ne postigne 
stabilna pozadinska razina. Tada se uključuju ventilatori za miješanje zraka u komor i.
Neposredno prije ispitivanja analizat or ugljikovodika nult o se umjerava i određuje mu se mjer no podr učje.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/557  
6.5.5.3. Opt erećivanje filtra s aktivnim ugljenom ponavlja njem zagr ijavanja do postizanja točke probi janja
6.5.5.3.1. Spremnici za gorivo vozila prazne se kroz ispuste spremnika. To se radi tako da se pritom izbjegne 
neuobičajen o pročišćavanje ili neuobičajen o opterećivanje regulatora isparav anja ugrađenih u vozilo. U tu je 
svrhu obično dovoljno skinuti poklopac sa spremnika za gorivo.
6.5.5.3.2. Spremnici za gorivo ponovno se pune ispitnim gorivom na temperatur i u rasponu od 10 do 14 °C do 40 % ± 
2 % uobičajenog obujma spremnika. Zatim se stavl jaju poklopci spremnika za gorivo.
6.5.5.3.3. Unutar jednog sata od ponovn og punjenja gorivom vozilo se uvodi, s ugašenim motorom, u komor u za 
mjerenje emisi ja nastalih isparav anjem. Senzor temperature spremnika za gorivo spaja se na sustav za 
bilježenje temperature. Izvor topline postavlja se pravilno s obzirom na spremnike za gorivo i priključuje na 
regulator temperature. Izvor topl ine naved en je u stavku 4.9. ovog Priloga. Ako su vozila opremljena s više od 
jednog spremnika za gorivo, svi se spremnici zagr ijavaju na jednak način, kako je opisano u nastav ku. 
Temperatura spremnika mora biti jednaka unutar ±1,5 °C.
6.5.5.3.4. Gor ivo se smije umjetno zagr ijati na početnu dnevnu temperatur u od 20 °C ± 1 °C.
6.5.5.3.5. Kad temperatura goriva dosegne najmanje 19 °C, odmah se poduzimaj u sljedeći koraci: isključuje se puhalo za 
provj etravanje, zatvara ju se i zabr tvljuju vrata komore i započinje mjerenje razine ugljikovodika u komor i.
6.5.5.3.6. Kad temperatura goriva u spremniku za gorivo dosegne 20 °C, počinje linear no zagr ijavanje od 15 °C. Gor ivo 
se zagr ijava tako da temperatura goriva tijek om zagr ijavanja odgovara sljedećoj funkci ji unutar odstupanja 
±1,5 C. Bilježe se trajanje zagr ijavanja i porast temperature.
Tr = To + 0,2333 × t
pri čemu je
Tr= zahtij evana temperatura, K
To= početna temperatura, K
t= vrijeme od početka zagr ijavanja spremnika, minute
6.5.5.3.7. Čim dođe do točk e probi janja ili temperatura dosegne 35 °C, što se god prije dogodi, isključuje se izvor 
topl ine, otvaraju vrata komore i skida poklopac sa spremnika za gorivo. Ako nije došlo do probi janja prije 
postizanja temperature goriva od 35 °C, izvor topl ine uklanja se iz vozila i vozilo iz komore za emisi je nastale 
isparav anjem pa se cijeli postupak, ukratk o opisan u stavku 6.6.1.2. ovog Priloga, pona vlja dok ne dođe do 
probi janja.
6.5.5.4. Opt erećivanje butanom do točke probi janja
6.5.5.4.1. Ako se za utvrđivanje točk e probijanja upotrebljava komora (vidjeti stavak 6.5.5.2.2. ovog Priloga), vozilo se 
uvodi, s ugašenim motor om, u komor u za ispitivanje emisija nastalih ispara vanjem.
6.5.5.4.2. Filtar s aktivnim ugljenom za emisije nastale isparav anjem priprema se za opterećivanje. Filtar se ne skida s 
vozila, osim ako je pristup njego vu uobiča jenom mjestu tolik o ograničen da se optereć ivanje može razumno 
postići samo uklanjanjem filtra iz vozila. U ovom koraku osobit o se pazi da se izbjegne oštećenj e sasta vnih 
dijelova i cjelo vitosti sustava za dovod goriva.
6.5.5.4.3. Filtar s aktivnim ugljenom puni se mješavinom koja se sastoji od 50 volumnih postotaka butana i 50 
volumnih postot aka dušika, brzinom od 40 grama butana na sat.HR Službeni list Europske unij e L 423/558 26.11.2021.  
6.5.5.4.4. Čim dođe do probi janja filtra, izvor pare se isključuje.
6.5.5.4.5. Filtar za emisije nastale isparav anjem zatim se ponovn o priključuje, a vozilo se vraća u uobičajeno radno 
stanje.
6.5.6. Ispitivanje dinamometrom
Ispitno vozilo gura se na dinamometar i vozi u ciklusima opisanima u stavku 6.5.3. podstavku (a) ili 
stavku 6.5.3. podstavku (b) ovog Priloga. OVC-HEV -ovi moraju biti u radnom stanju s bater ijskim pogonom. 
Moto r se nakon toga isključuje. Tijekom tog postupka mogu se uzork ovati emisi je ispušnih plino va i rezultati 
se mogu upotrebljavati za homologaci ju s obzirom na emisi je ispušnih plino va i potrošnju goriva ako rad 
ispunjav a zahtjeve opisane u Prilogu B6. ili Prilogu B8.
6.5.7. Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem s topl im kondicioniranjem
Unutar sedam minuta nakon ispitivanja dinamometrom i unutar dvije minute nakon isključivanja motora vrši 
se ispitivanje emisi ja nastalih isparav anjem s topl im kondicioniranjem u skladu sa stav cima od 6.5.7.1. do 
6.5.7.8. ovog Priloga. Gubici zbog toplog kondicioniranja izračuna vaju se u skladu sa stavk om 7.1. ovog 
Priloga i bilježe kao MHS.
6.5.7.1. Prije završetka ispitne vožnj e mjer na komora se pročišća va tijek om nekoliko minuta sve dok se ne postigne 
stabilna pozadinska razina ugljikovodika. Tada se također uključuju ventilatori za miješanje zraka u komor i.
6.5.7.2. Neposredno prije ispitivanja analizato r ugljikovodika nulto se umjera va i određuje mu se mjer no podr učje.
6.5.7.3. Na kraju voznog ciklusa poklopac motora potpuno se zatvara i svi se spojevi između vozila i ispitnog stola 
prekida ju. Vozilo se zatim vozi u mjer nu komor u uz minimalne vrijednosti komande akcelerator a. Moto r se 
isključuje prije nego što bilo koji dio vozila uđe u mjer nu komor u. Vrijeme isključivanja motora bilježi se u 
susta vu za bilježenje podataka o izmjerenim emisijama nastalima isparav anjem pa počinje bilježenje 
temperature. Ako već nisu otvor eni, u ovoj se fazi otvaraju prozor i i prtljažnici vozila.
6.5.7.4. Vozilo se s isključenim motorom uvodi u mjer nu komor u guranjem ili na neki drugi način.
6.5.7.5. U roku od dvije minute od isključivanja moto ra i u roku od sedam minuta od završetka vožnje za 
kondicioniranje vrata komore moraju se zatv oriti i zabr tviti tako da budu nepropusna za plin.
6.5.7.6. Razdoblje od 60 ± 0,5 minuta topl og kondicioniranja počinje u trenutku u kojem je komora zabr tvljena. 
Mjere se koncentraci ja ugljikovodika, temperatura i barometarski tlak da bi se dobile početne vrijednosti 
CHC i, Pi i Ti za ispitivanje s topl im kondicioniranjem. Te se vrijednosti upotrebljava ju za izračuna vanje emisija 
nastalih ispara vanjem u stavku 6. Temperatura okoline T u komor i tijekom 60-minutnog topl og 
kondicioniranja ne smije biti niža od 23 °C ni viša od 31 °C.
6.5.7.7. Analizato r ugljikovodika nult o se umjera va i određuje mu se mjer no podr učje neposredno prije kraja ispitnog 
razdoblja od 60 ± 0,5 minuta.
6.5.7.8. Na kraju ispitnog razdoblja od 60 ± 0,5 minuta mjer i se koncentracij a ugljikovodika u komor i. Mjere se i 
temperatura i barometarski tlak. To su završna očitanja CHCf, Pf i Tf za ispitivanje s toplim kondicioniranjem 
za izračun u stavku 6. ovog Priloga .
6.5.8. Kondicioniranje
Nak on ispitivanja emisija nastalih isparav anjem s topl im kondicioniranjem, ispitno vozilo se od kraja 
ispitivanja s topl im kondicioniranjem do početka ispitivanja dnevnih emisi ja čuva najmanje 6 sati i najv iše 
36 sata. Tijekom zadnjih 6 sati tog razdoblja vozilo se kondicionira na 20 °C ± 2 °C.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/559  
6.5.9. Ispitivanje dnevnih emisi ja
6.5.9.1. Ispitno vozilo izlaže se u dva ciklusa temperature okoline prema profilu utvrđenom u tablici C4/1, pri čemu je 
najveće dopušteno odstupanje u bilo kojem trenutku ±2 °C. Prosječno odstupanje temperature od prof ila, 
izračunano na temelju apsolutne vrijednosti svak og izmjerenog odstupanja, ne smije biti veće od ±1 °C. 
Temperatura okoline mora se mjer iti i bilježiti barem jednom u minuti. Temperatur ni ciklus počinje s 
Tstar t = 0, kako je naved eno u stavku 6.5.9.6. ovog Priloga .
Tablica C4/1
Prof ili dnevne temperature okoline 
Profil dnevne temperature okoline za umjerav anje komore i ispitivanje 
dnevnih emisijaAlternativni profil dnevne temperature okoline 
za umjera vanje komore
Vrijeme (h)Temperatura
(°C i)Vrijeme (h)Temperatura
(°C i)Umjera vanje Ispitivanje
13 0/24 20,0 0 35,6
14 1 20,2 1 35,3
15 2 20,5 2 34,5
16 3 21,2 3 33,2
17 4 23,1 4 31,4
18 5 25,1 5 29,7
19 6 27,2 6 28,2
20 7 29,8 7 27,2
21 8 31,8 8 26,1
22 9 33,3 9 25,1
23 10 34,4 10 24,3
24/0 11 35,0 11 23,7
1 12 34,7 12 23,3
2 13 33,8 13 22,9
3 14 32,0 14 22,6
4 15 30,0 15 22,2
5 16 28,4 16 22,5
6 17 26,9 17 24,2
7 18 25,2 18 26,8
8 19 24,0 19 29,6
9 20 23,0 20 31,9
10 21 22,0 21 33,9
11 22 20,8 22 35,1
12 23 20,2 23 3,4
24 35,6
6.5.9.2. Komora se pročišća va tijek om nekoliko minuta neposredno prije ispitivanja sve dok se ne postigne stabilna 
pozadinska razina. Tada se također uključuju ventilator i za miješ anje zraka u komor i.HR Službeni list Europske unij e L 423/560 26.11.2021.  
6.5.9.3. Ispitno se vozilo s isključenim pogonsk om sklopom i otvorenim prozor ima i prtljažnicima uvodi u mjer nu 
komor u. Ventilatori za miješanje zraka namještaj u se tako da se ispod spremnika za gorivo ispitnog vozila 
održa va brzina cirkulacije zraka od najmanje 8 km/h.
6.5.9.4. Neposredno prije ispitivanja analizat or ugljikovodika nult o se umjerava i određuje mu se mjer no podr učje.
6.5.9.5. Vrata komore zatvara ju se i brtve tako da su nepropusna za plinove.
6.5.9.6. Unutar 10 minuta od zatvaranja i brtvljenja vrata mjere se koncentracij a ugljikovodika, temperatura i 
barometarski tlak kako bi se dobila početna očitanja koncentracij e ugljikovodika (CHCi), barometarsk og tlaka 
(Pi) i temperature okoline (Ti) u komor i koja služe za ispitivanje dnevnih emisija. U ovom trenutku počinje 
Tstar t = 0.
6.5.9.7. Neposredno prije kraja svak og razdoblja uzork ovanja emisija analizator ugljikovodika nult o se umjerava i 
određuje mu se mjer no podr učje.
6.5.9.8. Prvo i drugo razdoblje uzork ovanja emisija završava ju 24 sata ±6 minuta odnosno 48 sata ±6 minuta nakon 
početka početnog uzork ovanja, kako je navedeno u stavku 6.5.9.6. ovog Priloga. Bilježi se proteklo vrijeme.
Na kraju svak og razdoblja uzork ovanja mjere se emisi ja koncentracij a ugljikovodika, temperatura i 
barometarski tlak pa se na temelju tih mjerenja rezultati ispitivanja dnevnih emisi ja izračuna vaju jednadžbom 
iz stavku 7.1. ovog Priloga. Rezultati dobiveni nakon prvog razdoblja od 24 sata bilježe se kao MD1. Rezultati 
dobiveni nakon drugog razdoblja od 24 sata bilježe se kao MD2.
6.6. Neprekinuti ispitni postupak za zabr tvljene susta ve spremnika za gorivo
6.6.1. Ako je tlak rasterećenja spremnika za gorivo najmanje 30 kPa
6.6.1.1. Ispitivanje se prov odi u skladu s opisom iz stavaka od 6.5.1. do i uključujući 6.5.3. ovog Priloga.
6.6.1.2. Ispuštanje goriva i ponovn o punjenje
Spremnik za gorivo vozila prazni se unutar jednog sata nakon vožnj e za pretk ondicioniranje. To se radi tako 
da se pritom izbjegne neuobičajen o pročišćavanje ili neuobičajen o opterećivanje regulatora isparav anja 
ugrađenih u vozilo . U tu je svrhu obično dovoljno skinuti poklopac sa spremnika za gorivo, ali, ako nije, 
mora se odspojiti filtar s aktivnim ugljenom. Spremnik se ponov o puni referentnim gorivom na temperatur i 
od 18 °C ± 2 °C do 15 ± 2 % nazivnog kapacite ta spremnika. Radnje iz stavaka 6.6.1.3., 6.6.1.4. i 6.6.1.5. 
ovog Priloga mora ju se dovršiti u roku od 36 sata, pri čemu tijek om radnji iz stavaka 6.6.1.4. i 6.6.1.5. vozilo 
ne smije biti izloženo temperaturama većim od 25 °C.
6.6.1.3. Kondicioniranje
Unutar pet minuta nakon dovršetka ispuštanja goriva i ponovnog punjenja gorivom, vozilo se kondicionira 
najmanje 6 sati na temperatur i od 20 °C ± 2 °C.
6.6.1.4. Sniža vanje tlaka u spremniku za gorivo
Tlak u spremniku se snižava kako unutar nji tlak u spremniku za gorivo ne bi neuobičajeno porastao. To se 
može postići uklanjanjem poklopca sa spremnika za gorivo. Neovisno o načinu snižavanja tlaka, vozilo se 
mora vratiti u izvorno stanje unutar jedne minute.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/561  
6.6.1.5. Opt erećivanje i pročišća vanje filtra s aktivnim ugljenom
Filtar s aktivnim ugljenom izložen starenju u skladu s postupk om opisanim u stavcima od 5.1. do i uključujući 
5.1.3.1.3. ovog Priloga opterećuje se do proboja od 2 grama u skladu s postupk om opisanim u stav cima od 
6.5.5.4. do i uključujući 6.5.5.4.5. ovog Priloga pa se zatim pročišća va s 25 ± 5 litara po minuti 
laborat orijskog zraka. Obujam zraka za pročišća vanje ne smije biti veći od obujma utvrđenog u skladu sa 
zahtjevima iz stavka 6.6.1.5.1. Opt erećivanje i pročišćavanje mogu se izvesti (a) ugrađenim filtrom s aktivnim 
ugljenom na temperatur i od 20 °C, opcionalno 23 °C, ili (b) odspa janjem filtra s aktivnim ugljenom. Ni u 
jednom slučaju nije dopušteno daljnje rasterećenje tlaka u spremniku za gorivo.
6.6.1.5.1. Određivanje maksi malnog obujma za pročišća vanje
Maksimalni obujam za pročišća vanje Volmax određuje se sljedećom jednadžbom. Kad je riječ o OVC-HEV - 
ovima, vozilo mora raditi u radnom stanju s dopunja vanjem bater ije. Ovo određivanje može se proves ti 
zasebnim ispitivanjem ili tijek om vožnje za pretk ondicioniranje.
Vol max¼Vol Pcycle ×Vol tank×0:85×100
FCPcycle
Dist Pcycle
pri čemu je
VolPcycle ukupni obujam za pročišća vanje zaokr užen na najbližih 0,1 litara i izmjeren prikladnim 
uređaj em (npr . mjeračem protoka priključenim na ventil filtra s aktivnim ugljenom ili 
ekvivalentom) tijek om vožnj e za pretk ondicioniranje s hladnim pokretanjem opisane u 
stavku 6.5.3. ovog Priloga, l
Voltank proizvođ ačev nazivni kapacitet spremnika za gorivo, l
FC Pcyc le potrošnja goriva tijek om jednog ciklusa pročišća vanja, opisanog u stavku 6.5.3. ovog Priloga, 
koja se može mjer iti s hladnim ili toplim pokretanjem, l/100 km; za OVC-HEV -ove i NOVC- 
HEV -ove potrošnja goriva izračuna va se u skladu sa stavk om 4.2.1. Priloga B8. ovom Pravilniku
Dist Pcycle teore tska udaljenost zaokr užena na najbliž ih 0,1 km jednog ciklusa pročišćavanja opisanog u 
stavku 6.5.3. ovog Priloga, km
6.6.1.6. Priprema optereć enja za prelij evanje pri sniža vanju tlaka u filtru s aktivnim ugljenom ispuštanjem para
Nak on dovršetka postupaka opterećenja i pročišćenja filtra s aktivnim ugljenom ispitno vozilo uvodi se u 
komor u, koja je ili SHED ili primjerena klimatska komora. Mora se dokazati da je sustav nepropustan i da je 
sniža vanje tlaka provedeno na uobiča jen način, ili tijek om ispitivanja ili zasebnim ispitivanjem (npr . 
senzorom tlaka na vozilu ). Ispitno vozilo zatim se izlaže u prvih 11 sati prof ila temperature okoline 
utvrđenom za ispitivanje dnevnih emisija u tablici C4/1, pri čemu je najveće dopušteno odstupanje u bilo 
kojem trenutku ±2 °C. Prosječno odstupanje temperature od profila, izračunano na temelju apsolutne 
vrijednosti svak og izmjerenog odstupanja, ne smije biti veće od ±1 °C. Temp eratura okoline mora se mjer iti i 
bilježiti barem jednom u 10 minuta.
6.6.1.7. Opt erećenje filtra s aktivnim ugljenom pri ispuštanju para
6.6.1.7.1. Sniža vanje tlaka u spremniku za gorivo prije dopune goriva
Proizv ođač se mora pobr inuti da dopuna goriva ne može početi prije nego što se tlak u zabr tvljenom sustavu 
spremnika za gorivo u potpunosti snizi na tlak koji je manje od 2,5 kPA iznad tlaka okoline u uvjetima 
uobiča jene uporabe i rada autom obila. Na zahtjev nadležnog tijela proizv ođač je dužan dostaviti detaljne 
podatk e o ovome ili pokazati da ovo radi (npr . senzorom tlaka na vozilu). Može se dopustiti svak o drugo 
tehničk o rješenje pod uvjet om da je dopuna goriva sigur na i da nema prek omjer nih emisija ispuštenih u 
atmosfe ru prije priključivanja naprav e za dopunu goriva na vozilo.HR Službeni list Europske unij e L 423/562 26.11.2021.  
6.6.1.7.2. U roku od 15 minuta nakon što temperatura okoline dosegne 35 °C otvara se ventil za rasterećenje spremnika 
kako bi se filtar s aktivnim ugljenom opteretio. Postupak optereć enja može se provesti unutar ili izvan 
komore. Filtar s aktivnim ugljenom optereć en u skladu s ovim stavk om odspaja se i čuva u prost oru za 
kondicioniranje.
6.6.1.8. Mjerenje prelije vanja pri snižavanju tlaka ispuštanjem para
Preli jevanje pri snižavan ju tlaka ispuštanjem para mjer i se postupk om iz stavka 6.6.1.8.1. ili 6.6.1.8.2. ovog 
Priloga.
6.6.1.8.1. Preli jevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para iz filtra s aktivnim ugljenom vozila može se mjer iti 
dodatnim filtrom s aktivnim ugljenom jednakim filtru s aktivnim ugljenom vozila, ali koji ne mora proći 
postupak starenja. Dodatni filtar s aktivnim ugljenom temeljit o se pročišća va suhim zrak om prije opterećenja 
i povezuje se izrav no s izlazom filtra vozila najkraćom mogućom cijev i. Dodatni filtar s aktivnim ugljenom 
mora se izvag ati prije i posli je postupka opisanog u stavku 6.6.1.7. ovog Priloga.
6.6.1.8.2. Preli jevanje pri snižavan ju tlaka ispuštanjem para iz filtra vozila s aktivnim ugljenom može se izmjer iti u 
SHED-u.
Unutar 15 minuta nakon što temperatura okoline dosegne 35 °C, kako je opisano u stavku 6.6.1.6. ovog 
Priloga, komora se zatvara pa počinje postupak mjerenja.
Analizato r ugljikovodika nulto se umjerava i određuje mu se mjer no podr učje, nakon čega se mjere 
koncentracij a ugljikovodika (CHCi), temperatura (Ti) i barometarski tlak (Pi) kako bi se dobila početna očitanja 
CHCi, Pi i Ti za određivanje prelij evanja pri sniža vanju tlaka ispuštanjem para iz zabr tvljenog spremnika.
Temperatura okoline T u komor i ne smije biti niža od 25 °C tijekom postupka mjerenja.
Na kraju postupka opisanog u stavku 6.6.1.7.2. ovog Priloga koncentracij a ugljikovodika (CHCf) u komor i 
mjer i se nakon 300 ± 5 sekundi. Mjere se i temperatura (Tf) i barometarski tlak (Pi). To su završna očitanja 
CHCf, Pf i Tf za prelijevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para iz zabr tvljenog spremnika.
Rezultat prelij evanja pri snižavanju tlaka ispuštanjem para iz zabr tvljenog spremnika izračuna va se u skladu sa 
stavkom 7.1. ovog Priloga pa bilježi.
6.6.1.8.3. Ni masa dodatnog filtra s aktivnim ugljenom, ako se ispituje u skladu sa stavk om 6.6.1.8.1., ni rezultat 
mjerenja u SHED-u, ako se ispituje u skladu sa stavk om 6.6.1.8.2., ne smije odstupati za više od ±0,5 grama.
6.6.1.9. Kondicioniranje
Nak on optereć ivanja ispuštanjem para filtar s aktivnim ugljenom vozila zamjenjuje se simuliranim filtrom s 
aktivnim ugljenom (čije su specifi kaci je iste kao izvornog filtra, ali koji nije morao proći starenje) pa se vozilo 
kondicionira na 23 ± 2 °C u razdoblju od 6 do 36 sati radi stabilizacije temperature vozila.
6.6.1.9.1. Punjenje REESS-ova
U OVC-HEV -ovi ma REESS-ov i se pune do kraja u skladu sa zahtjevima za punjenje opisanima u stavku 2.2.3. 
Dodatka 4. Prilogu B8. tijekom kondicioniranja opisanog u stavku 6.6.1.9. ovog Priloga.
6.6.1.10. Ispuštanje goriva i ponovn o punjenje
Spremnik za gorivo u vozilu prazni se i puni referentnim gorivom na temperatur i od 18 °C ± 2 °C do 40 ± 2 % 
nazivnog kapaciteta spremnika.
6.6.1.11. Kondicioniranje
Vozilo se nakon toga parkira na najmanje 6 sati i najviše 36 sati u prostoru za kondicioniranje na 20 °C ± 2 °C 
radi stabilizacij e temperature goriva.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/563  
6.6.1.12. Sniža vanje tlaka u spremniku za gorivo
Tlak u spremniku se snižava kako unutar nji tlak u spremniku za gorivo ne bi neuobičajeno porastao. To se 
može postići uklanjanjem poklopca sa spremnika za gorivo. Neovisno o načinu snižavanja tlaka, vozilo se 
mora vratiti u izvorno stanje unutar jedne minute. Nak on te radnje filtar vozila s aktivnim ugljenom ponovno 
se spaja.
6.6.1.13. Primjenjuju se postupci u stavcima od 6.5.6. do i uključujući 6.5.9.8. ovog Priloga.
6.6.2. Ako je tlak rasterećenja spremnika za gorivo manji od 30 kPa
Ispitivanje se prov odi u skladu s opisom iz stavaka od 6.6.1.1. do i uključujući 6.6.1.13. ovog Priloga. 
Međutim, u ovom se slučaju temperatura okoline opisana u stavku 6.5.9.1. ovog Priloga zamjenjuje prof ilom 
iz tablice C4/2 u ovom Prilogu za ispitivanje dnevnih emisija.
Tablica C4/2
Prof il temperature okoline alter nativnog slijeda za zabr tvljene sust ave spremnika za gorivo 
Vrijeme (h) Temper atura (°C)
0/24 20,0
1 20,4
2 20,8
3 21,7
4 23,9
5 26,1
6 28,5
7 31,4
8 33,8
9 35,6
10 37,1
11 38,0
12 37,7
13 36,4
14 34,2
15 31,9
16 29,9
17 28,2
18 26,2
19 24,7
20 23,5
21 22,3
22 21,0
23 20,2HR Službeni list Europske unij e L 423/564 26.11.2021.  
6.7. Samostalni ispitni postupak za zabr tvljene susta ve spremnika za gorivo
6.7.1. Mjerenje mase opterećenja zbog gubitaka pri sniža vanju tlaka ispuštanjem para
6.7.1.1. Prov ode se postupci u stav cima od 6.6.1.1. do i uključujući 6.6.1.7.2. ovog Priloga. Masa opterećenja zbog 
gubitaka pri snižavan ju tlaka ispuštanjem para definira se kao razlika u masi filtra vozila prije primjene 
stavka 6.6.1.6. ovog Priloga i poslije primjene stavka 6.6.1.7.2. ovog Priloga.
6.7.1.2. Preli jevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para iz filtra vozila s aktivnim ugljenom mjer i se u skladu sa 
stavcima 6.6.1.8.1. i 6.6.1.8.2. ovog Priloga i mora ispunjava ti zahtjeve iz stavka 6.6.1.8.3. ovog Priloga.
6.7.2. Toplo kondicioniranje i ispitivanje dnevnih emisi ja nastalih isparav anjem
6.7.2.1. Ako je tlak rasterećenja spremnika za gorivo najmanje 30 kPa
6.7.2.1.1. Ispitivanje se prov odi u skladu s opisom iz stavaka od 6.5.1. do 6.5.3. i od 6.6.1.9. do 6.6.1.9.1. ovog Priloga.
6.7.2.1.2. Spremnik se izlaže starenju u skladu sa slijedom opisanim u stavcima od 5.1. do 5.1.3.1.3. ovog Priloga pa se 
opterećuje i pročišća va se u skladu sa stavk om 6.6.1.5. ovog Priloga.
6.7.2.1.3. Filtar s aktivnim ugljenom izložen starenju zatim se opterećuje u skladu s postupk om opisanim u 
stavku 6.5.5.4. Međutim, umjesto opterećivanja do proboja, kako je opisano u stavku 6.5.5.4.4., ukupna 
masa opterećenja određuje se u skladu sa stavk om 6.7.1.1. ovog Priloga. Na zahtjev proizv ođača umjest o 
butana može se upotreblja vati referentno gorivo. Spremnik s aktivnim ugljenom se odspaja.
6.7.2.1.4. Primjenjuju se postupci iz stavaka od 6.6.1.10. do i uključujući 6.6.1.13. ovog Priloga.
6.7.2.2. Ako je tlak rasterećenja spremnika za gorivo manji od 30 kPa
Ispitivanje se prov odi u skladu s opisom iz stavaka od 6.7.2.1.1. do i uključujući 6.7.2.1.4. ovog Priloga. 
Međutim, u ovom se slučaj u temperatura okoline opisana u stavku 6.5.9.1. ovog Priloga prilagođava u skladu 
s prof ilom iz tablice A1/1 u ovom Prilogu za ispitivanje dnevnih emisija.
7. IZRAČUN REZUL TATA ISPITIV ANJA EMISIJA NAST ALIH ISPARA VANJEM
7.1. Emisi je ugljikovodika iz prelije vanja pri ispuštanju para, ispitivanja dnevnih emisi ja i ispitivanja s toplim 
kondicioniranjem izračunava ju se na temelju ispitivanja emisija nastalih isparav anjem iz stavaka od 6. do 
6.7.2.2. ovog Priloga. Gubici zbog isparavanja u svak om od tih ispitivanja izračuna vaju se iz početnih i 
završnih koncentracij a ugljikovodika, temperatura i tlakova u komor i te neto obujma komore.
Primjenjuje se sljedeća jednadžba:
MHC¼k×V×CHCf×Pf
Tf – CHCi×Pi
Ti� �
þMHC,out  – M HC,in
pri čemu je
MHC masa ugljikovodika, grami
MHC,out masa ugljikovodika koji izlaze iz komore u slučaju komora stalnog obujma za ispitivanja 
dnevnih emisija, grami
MHC,in masa ugljikovodika koji ulaze u komor u u slučaj u komora stalnog obujma za ispitivanja dnevnih 
emisija, grami
CHC izmjerena koncentracij a ugljikovodika u komor i, ppm obujam u ekvivalentu C1HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/565  
V neto obujam komore u kubnim metr ima korigiran za obujam vozila s otvorenim prozor ima i 
prtljažnik om, m3; ako obujam vozila nije poznat, oduzima se 1,42 m3
T temperatura okoline u komor i, K
P barometarski tlak, kPa
H/C omjer vodika i ugljika
pri čemu je
H/C zadana vrijednost 2,33 za mjerenje gubitaka zbog prelijevanja pri ispuštanju para u SHED-u i 
ispitivanjima dnevnih emisija
H/C zadana vrijednost 2,20 za gubitk e u toplom kondicioniranju
H/C zadana vrijednost 2,67 za umjera vanje
k 1,2 × 10-4 × (12 + H/C), u (g × K/(m3 × kPa))
i početno očitanje
f završno očitanje
7.1.1. Proizv ođač može odabrati da se kao altern ativa jednadžbi iz stavka 7.1. ovog Priloga za komore promjenjiv og 
obujma upotr ijebi sljedeća jednadžba:
MHC¼k×V×Pi
TiðCHCf – C HCiÞ
pri čemu je
MHC masa ugljikovodika, grami
CHC izmjerena koncentracij a ugljikovodika u komor i, ppm obujam u ekvivalentu C1
V neto obujam komore u kubnim metr ima korigiran za obujam vozila s otvorenim prozor ima i 
prtljažnik om, m3; ako obujam vozila nije poznat, oduzima se 1,42 m3
Ti početna temperatura okoline u komor i, K
Pi početni barometarski tlak, kPa
H/C omjer vodika i ugljika
H/C zadana vrijednost 2,33 za mjerenje gubitaka zbog prelijevanja pri ispuštanju para u SHED-u i 
ispitivanjima dnevnih emisija
H/C zadana vrijednost 2,20 za gubitk e u toplom kondicioniranju
H/C zadana vrijednost 2,67 za umjera vanje
k 1,2 × 10-4 × (12 + H/C), u (g × K/(m3 × kPa))
i početno očitanje
f završno očitanje
7.2. Rezultat (M HS + MD1 + MD2 + (2 × PF)) mora biti ispod granične vrijednosti iz stavka 6.6.2. ovog Praviln ika.
8. ISPITNO IZVJEŠĆE
Ispitno izvješće mora sadržavati barem sljedeće:
(a) opis razdoblja kondicioniranja, uključujući vrijeme i srednje temperature;
(b) opis korištenog filtra izloženog starenju i precizno upućivanje na izvješće o starenju;
(c) prosječnu temperatur u tijek om ispitivanja s topl im kondicioniranjem;
(d) mjerenja tijek om ispitivanja s topl im kondicioniranjem, HSL;
(e) mjerenje prvog dnevnog ciklusa, DL 1st day;HR Službeni list Europske unij e L 423/566 26.11.2021.  
(f) mjerenje prvog dnevnog ciklusa, DL 2nd day;
(g) konačni rezultat ispitivanja emisija nastalih isparav anjem, izračunan u skladu sa stavk om 7. ovog Priloga;
(h) deklar irani tlak rasterećenja spremnika za gorivo susta va (za zabr tvljene susta ve spremnika);
(i) vrijednost opterećenja zbog gubitaka pri ispuštanju para (u slučaju samostalnog ispitnog postupka 
opisanog u stavku 6.7. ovog Priloga).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/567  
PRILOG C4. 
Ispitiv anje tipa 5. 
(opis ispitivanja izdržljiv osti za provjer u trajnosti uređaja za kontrolu onečišćenja) 
1. UVOD
1.1. U ovom je Prilogu opisano ispitivanje za provj eru trajnosti uređaj a za smanjenje štetnih emisi ja kojima se 
oprema ju vozila s vanjskim izvor om paljenja ili s kompre sijskim paljenjem.
Za razinu 1A:
Ispunjav anje zahtjeva za trajn ost dokazuje se na jedan od tri načina iz stavaka 1.2., 1.3. i 1.4.
Za razinu 1B:
Ispunjav anje zahtjeva za trajn ost dokazuje se na jedan od dva načina iz stavaka 1.2. i 1.4.
1.2. Ispitivanje trajn osti cijelog vozila po mogućnosti se prov odi na vozilu s ciklusnom potrošnjom energije VH (kak o 
je definirano u stavku 4.2.1.1.2. Priloga B4.) s najv ećom ciklusnom potrošnjom energi je svih interpolacijskih 
obit elji koje se uvršta vaju u porodicu po trajn osti, a vozi se na ispitnoj stazi, cesti ili dinamometr u s valjcima. 
Ciklusna potrošnja energije ispitnog vozila može se dodatno povećati da se obuhvate buduća proširenja.
1.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Proizv ođač može odabrati ispitivanje trajnosti starenjem na ispitnom stolu. Tehnički zahtjevi za to ispitivanje 
utvrđeni su u stavku 2.2. ovog Priloga.
1.4. Kao alternati vu ispitivanju trajnosti proizvođač može, ako je primjenjivo, odabrati primjenu propisanih faktora 
pogoršanja iz tablice 3A i tablice 3B (prema potrebi) iz stavka 6.7.2. ovog Pravilnika.
1.5. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Na proizvođačev zahtjev tehni čka služba može provesti ispitivanje tipa 1. prije dovršetka ispitivanja trajn osti 
cijelog vozila ili ispitivanja trajn osti starenjem na ispitnom stolu tako što će primij eniti zadane faktore pogoršanja 
iz tablice 3A u stavku 6.7.2. ovog Pravi lnika. Po završetku ispitivanja trajnosti cijelog vozila ili ispitivanja trajnosti 
starenjem na ispitnom stolu tehničk a služba može izmijen iti homologaci jske rezultate zabilježene u Prilogu A2. 
ovom Pravilniku zamjenom zadanih faktora pogoršanja iz navedene tablice onima izmjerenima u ispitivanju 
trajnosti cijelog vozila ili ispitivanju trajnosti starenjem na ispitnom stolu.
1.6. Fakt ori pogoršanja određuju se postupcima iz stavaka 1.2. i, ako je primjenjivo , 1.3. ovog Priloga ili na teme lju 
zadanih vrijednosti iz tablice na koju se upućuje u stavku 1.4. ovog Priloga. Fakt ori pogoršanja upotrebljava ju se 
za utvrđivanje sukladnosti sa zahtjevima u pogledu odgovar ajućih graničnih vrijednosti emisija utvrđenih u 
stavku 6.3.10. ovog Praviln ika tijek om planiranog radnog vijeka vozila.
1.7. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1B.
Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz ovog Priloga, ako se homologaci jskom tijelu dostavi vozilo koje ostvar ilo 
kilometražu planiranog radnog vijeka u skladu s profilom A ili B opisanim u Dodatku 3.b ovom Prilogu i ako 
rezultat ispitivanja tipa 1. tog vozila ispuni kriterije iz tablice 1B u stavku 6.3.10. ovog Praviln ika, smatra se da je 
zahtjev za trajnost ispunjen.HR Službeni list Europske unij e L 423/568 26.11.2021.  
2. TEHNIČKI ZAHT JEVI
2.1. Proizv ođač vozila koristi normirani cesto vni ciklus (SRC) opisan u Dodatku 3. ovom Prilogu kao radni ciklus za 
ispitivanje trajnosti cijelog vozila. Taj se ispitni ciklus ponavlj a dok vozilo ne prijeđe kilometražu svojeg 
planiranog radnog vijeka.
Samo za razinu 1B:
Proizv ođač vozila odabire neki od voznih ciklusa opisanih u Dodatku 3.b ovom Prilogu kao radni ciklus za 
ispitivanje trajnos ti cijelog vozila.
2.2. Ispitivanje trajn osti starenjem na ispitnom stolu
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
2.2.1. U ispitivanjima starenjem na ispitnom stolu za mjerenja temperature katalizatora i/ili filtra čestica se upotrebljava 
vozilo VH.
U ispitivanju se upotreblja va gorivo iz stavka 4. ovog Priloga.
2.3. Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
Prov odi se ispitivanje trajn osti starenjem na ispitnom stolu koje odgovara tipu motora, kako je detaljno opisano u 
stav cima 2.3.1. i 2.3.2. ovog Priloga.
2.3.1. Vozila s motori ma s vanjskim izvorom paljenja
2.3.1.1. Za potrebe postupka starenja na ispitnom stolu na ispitni stol se ugrađuje cijeli susta v za naknadnu obradu 
ispušnih plinova.
Starenje na ispitnom stolu prov odi se prema normiranom ciklusu za ispitni stol (SBC) u trajanju izračunanom 
jednadžbom za vrijeme starenja na ispitnom stolu (BAT). Ulazni podaci jednadžbe za BAT su podaci o vremenu 
održa vanja temperature katalizat ora izmjereni u SRC-u, kako je opisano u stavku 2.3.1.3.
2.3.1.2. Nor mirani ciklus za ispitni stol (SBC) Nor mirani postupak starenja katalizatora na ispitnom stolu prov odi se 
prema SBC-u. SBC se izvodi u trajanju izračunanom jednadžbom za BAT. SBC je opisan u Dodatku 1. ovom 
Prilogu.
2.3.1.3. Podaci o vremenu održavanja temperature katalizatora Temperatura katalizatora mjer i se tijek om najmanje dva 
puna ciklusa SRC-a, kako je opisan u Dodatku 3. ovom Prilogu.
Temperatura katalizatora mjer i se na mjestu s najvišom temperaturom najtopli jeg katalizator a ispitnog vozila. 
Temperatura se može mjer iti i na drugom mjestu ako se prilagodi na temelju dobre inženjersk e procjene tako da 
bude reprezentativna za temperatur u izmjerenu na najtoplijem mjestu.
Temperatura katalizatora mjer i se učestalošću od najmanje 1 Hz (jedno mjerenje u sekundi).
Izmjerene temperature katalizatora prikazuju se u histo gramsk oj tablici, pri čemu temperatur ne grupe ne smiju 
biti veće od 25 °C.
2.3.1.4. Vrijem e starenja na ispitnom stolu (BAT) izračunava se jednadžbom za BAT na sljedeći način:
te za temperatur ni inter val (bin) = th e((R/T r) – (R/T v))
ukupni te = zbroj te za sve temperatur ne grupe
vrijeme starenja na ispitnom stolu = A (ukupni te)
pri čemu je
A = 1,1 vrijednost kojom se korigira vrijeme starenja katalizatora da se uzme u obzir 
pogoršanje zbog drugih uzroka osim topl insk og starenja katalizatora
R = topl inska reaktivnost katalizatora , = 17 500HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/569  
th = vrijeme (u satima) izmjereno unutar propisanog temperatur nog intervala na 
histo gramu temperature katalizat ora vozila koji je prilagođen za cijeli radni vijek; 
npr. ako histo gram prokazuje 400 km, a radni vijek je 160 000 km, svaki vre-
menski unos u histogramu množio bi se s 400 (160 000 /400)
ukupni te = ekvivalentno vrijeme (u satima) potrebno za starenje katalizatora na temperatur i Tr 
na ispitnom stolu za starenje katalizator a primjenom ciklusa za starenje 
katalizatora da proizvede istu razinu pogoršanja koja je prisutna kod katalizatora 
zbog topl inske deaktivacije nakon 160 000 km
te za 
inter val= ekvivalentno vrijeme (u satima) potrebno za starenje katalizatora na temperatur i Tr 
na ispitnom stolu za starenje katalizator a primjenom ciklusa za starenje 
katalizatora da proizvede istu razinu pogoršanja koja je prisutna kod katalizatora 
zbog topl inske deaktivacije u inter valu temperature Tv nakon 160 000 km
Tr = efektivna referentna temperatura katalizator a (u K) tijekom ciklusa starenja na 
ispitnom stolu; efektivna temperatura je stalna temperatura koja bi prouzročila istu 
razinu starenja kao različite temperature tijekom ciklusa starenja na ispitnom stolu
Tv = srednja temperatura (u K) inter vala temperature u histo gramu temperature 
katalizatora vozila tijek om vožnje cestom
2.3.1.5. Efektivna referentna temperatura u SBC-u. Efektivna referentna temperatura u SBC-u utvrđuje se za stvar no 
konstr ukcijsk o rješenje katalizator a i stvar ni ispitni stol za starenje koji se upotrebljava primjenom sljedećih 
postupaka:
(a) mjerenjem podataka o vremenu održa vanja temperature u katalizators kom sustavu na ispitnom stolu za 
starenje katalizatora na kojem se primjenjuje SBC. Temp eratura katalizatora mjer i se na mjestu s najvišom 
temperaturom najtopli jeg katalizator a u sustavu. Temperatura se može mjer iti i na drugom mjestu ako se 
prilagodi tako da bude reprezentativna za temperatur u izmjerenu na najtoplijem mjestu;
Tempe ratura katalizator a mjer i se učestalošću od najmanj e 1 Hz (jedno mjerenje u sekundi) tijekom najmanje 
20 minuta starenja na ispitnom stolu. Izmjerene temperature katalizatora prikazuju se u histo gramsk oj tablici, 
pri čemu temperatur ne grupe ne smiju biti veće od 10 °C.
(b) jednadžbom za BAT koja se upotreblja va za izračuna vanje efektivne referen tne temperature s iterativnim 
promjenama referen tne temperature (Tr) dok izračunano vrijeme starenja ne bude barem jednak o stvar nom 
vremenu iz histo grama temperature katalizat ora. Dobivena je temperatura efektivna referentna temperatura u 
SBC-u za taj sustav katalizator a i ispitni stol za starenje.
2.3.1.6. Ispitni stol za starenje katalizat ora. Ispitni stol za starenje katalizatora primjenjuje SBC i dovodi odgovara jući 
prot ok, sastav i temperatur u ispušnih plinova na površinu katalizatora.
Za svu opremu i postupke za starenje na ispitnom stolu bilježe se odgo varaj uće informaci je (kao što su izmjereni 
omjer i zrak/gor ivo i vrijeme održa vanja temperature katalizatora) kako bi bilo sigur no da je starenje na ispitnom 
stolu dokumentirano kako bi se dokazalo da je efekt starenja postignut u dovoljnoj mjer i.
2.3.1.7. Obvezna ispitivanja. Za izračuna vanje faktora pogoršanja na ispitnom se vozilu moraju provesti barem dva 
ispitivanja tipa 1. prije starenja opreme za kontrolu emisi ja na ispitnom stolu i barem dva ispitivanja tipa 1. 
nakon ponovn e ugradnje ostarene opreme za kontrolu emisija.
Proizv ođač može provesti dodatna ispitivanja. Fakt ori pogoršanja izračunava ju se u skladu s metodom 
navedenom iz stavka 7. ovog Priloga.
2.3.2. Vozila s motori ma s kompr esijskim paljenjemHR Službeni list Europske unij e L 423/570 26.11.2021.  
2.3.2.1. Sljedeći postupak starenja na ispitnom stolu primjenjuje se za vozila s motorima s kompres ijskim paljenjem, 
uključujući hibr idna vozila.
Za potrebe postupka starenja na ispitnom stolu na ispitni stol se ugrađuje sustav za naknadnu obradu ispušnih 
plino va.
Ako sustav za naknadnu obradu ispušnih plino va koristi reagens, za potrebe starenja cijeli susta v za ubrizga vanje 
reage nsa mora biti ugrađen i aktivan.
Starenje na ispitnom stolu prov odi se prema normiranom ciklusu na ispitnom stolu za dizelske motore (SDBC) za 
broj regeneraci ja/odsum poravanja izračunan jednadžbom za trajanje starenja na ispitnom stolu (BAD).
2.3.2.2. Nor mirani ciklus na ispitnom stolu za dizelske motore (SDBC). Nor mirani postupak starenja na ispitnom stolu 
prov odi se prema SDBC-u. SDBC se izvodi u trajanju izračunanom jednadžbom za BAD. SDBC je opisan u 
Dodatku 2. ovom Prilogu.
2.3.2.3. Podaci o regenera ciji. Regeneracijski inter vali mjere se tijek om najmanje deset punih ciklusa SRC-a, kako je opisan 
u Dodatku 3. ovom Prilogu. Alternativno se mogu upotr ijebiti intervali iz postupka za utvrđivanje Ki.
Ako je primjenjivo , razmatra ju se i inter vali odsum poravanja na temelju proizvođ ačevih podataka.
2.3.2.4. Trajan je starenja na ispitnom stolu za dizelske motor e. Trajan je starenja na ispitnom stolu izračuna va se 
jednadžbom za BAD:
trajanje starenja na ispitnom stolu = broj ciklusa regeneraci je i/ili odsum poravanja (ovisno o tome što je veće) koji 
odgo vara 160 000 km vožnje
2.3.2.5. Ispitni stol za starenje. Ispitni stol za starenje primjenjuje SDBC i dovodi odgo varajući protok, sastav i temperatur u 
ispušnih plinova na ulaz sustava za naknadnu obradu.
Proizv ođač bilježi broj ciklusa rege neracije/odsum poravanja (ako je primjenjivo ) kako bi bilo sigur no da je u 
dovoljnoj mjer i postignut efekt starenja.
2.3.2.6. Obvezna ispitivanja. Za izračuna vanje faktora pogoršanja na vozilu H se moraju provesti barem dva ispitivanja 
tipa 1. prije starenja opreme za kontrolu emisija na ispitnom stolu i barem dva ispitivanja tipa 1. nakon pono vne 
ugradnje ostarene opreme za kontrolu emisija. Proizv ođač može provest i dodatna ispitivanja. Fakt ori pogoršanja 
izračuna vaju se u skladu s metodom navedenom u stavku 7. ovog Priloga i u skladu s dodatnim zahtjevima iz 
ovog Praviln ika.
3. ISPITNO VOZILO
3.1. Vozilo je vozilo H. Vozilo mora biti u dobrom mehaničk om stanju; motor i uređaji za smanjenje štetnih emisija 
mora ju biti novi . Vozilo može biti isto ono dostavljeno za ispitivanje tipa 1.; u tom slučaju ispitivanje tipa 1. 
mora se provesti nakon što vozilo prijeđe najmanje 3 000 km u ciklusu starenja iz Dodatka 3. ovom Prilogu.
3.1.1. Posebni zahtjevi za hibr idna vozila propisani su u Dodatku 4. ovom Prilogu.
4. GORIV O
Ispitivanje trajn osti prov odi se s odgovara jućim komercijalno dostupnim gorivom.
5. ODRŽA VANJE I NAMJEŠT ANJE VOZIL A
Za upravlja nje komandama, održa vanje i namještanje ispitnog vozila moraju se slijed iti proizv ođačeve prepor uke. 
Ako se tijekom prov ođenja ispitivanja trajnosti cijelog vozila na vozilu poja vi neisprav nost koja nije povezana s 
emisi jama i/ili potrošnjom goriva i/ili potrošnjom energije, proizvođač smije popravit i vozilo i nastaviti 
ispitivanje trajnos ti. U suprotnom proizvođač se obraća homolog acijsk om tijelu radi dogo vora o rješenju.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/571  
6. RAD VOZIL A NA ISPITNOJ STAZI, CESTI ILI DINAMOMETR U S VALJCIMA
6.1. Radni ciklus
Tijekom rada na ispitnoj stazi, cesti ili ispitnim valjcima prelazi se udaljenost prema rasporedu vožnje opisanom u 
Dodatku 3. ovom Prilogu.
6.2. Ispitivanje trajnosti ili, ako je proizvođač izabrao, prilagođeno ispitivanje trajn osti, prov odi se dok vozilo ne 
prijeđe najmanje kilometražu planiranog radnog vijeka.
6.3. Ispitna oprema
6.3.1. Dinamometar s valjcima
6.3.1.1. Kad se ispitivanje trajnosti obavlja na dinamometr u s valjcima, dinamometar primjenjuje ciklus opisan u 
Dodatku 3. ovog Priloga. Dinamometar mora biti opremljen sustavima koji simulira ju inercij u i otpor kretanju 
vozila.
6.3.1.2. Koeficijenti cesto vnog otpora su koeficijenti za vozilo high (VH).
6.3.1.3. Rashladni susta v vozila treba omogućavati rad vozila na temperaturama sličnima onima na cesti (tem perature ulja, 
vode, ispušnog susta va itd.).
6.3.1.4. Neke se druge prilagodbe i karakteristike ispitnog stola smatraju jednakima, ako je potrebno, onima opisanima u 
Prilogu B5. ovom Pravilniku (inerci ja, na primjer , koja može biti mehanička ili elektronička).
6.3.1.5. Vozilo se može premjestiti, ako je potrebno, na drugi ispitni stol radi prov ođenja ispitivanja za mjerenje emisi ja.
6.3.2. Rad na ispitnoj stazi ili cesti
Kad se ispitivanje trajnosti dovrši na ispitnoj stazi ili cesti, ispitna masa vozila mora biti jednaka onoj koja se uzima 
za ispitivanja na dinamometr u s valjcima.
7. MJERENJE EMISIJA ONEČIŠĆUJUĆIH TVARI
Prvo ispitivanje prov odi se nakon što vozilo ostvar i kilometražu između 3 000 i 5 000 km. Sljedeće ispitivanje 
prov odi se na kilometraži od 20 000 km (±400 km), a zatim svakih 20 000 km (±400 km) ili češće u redo vitim 
intervalima dok vozilo ne prijeđe kilometražu planiranog radnog vijeka. Emisi je ispušnih plino va mjere se u 
skladu s ispitivanjem tipa 1. kako je definiran o u stavku 6.3. ovog Praviln ika. Proizvođ ač može odabrati 
pona vljanje bilo kojeg od prethodno navedenih ispitivanja. U tom se slučaju prosječna vrijednost svih 
ponovl jenih ispitivanja uzima kao jedinstvena vrijednost za odgovar ajuću kilometražu. Nak on što je prijeđena 
kilometraža planiranog radnog vijeka potrebna za razinu 1B, više nije potrebno zasebno bilježiti rezultate emisija 
iz prve 3 faze WLTP-a.
Granične vrijednosti koje se moraju pošto vati utvrđene su u stavku 6.3.10. ovog Pravi lnika.
Za vozila opremljena sustavima s periodičnom regener acijom, kako su definirani u stavku 3.8.1. ovog Pravilnika 
provj erava se približava li se vozilo razdoblju rege neracije. Ako se približava, vozilo se vozi do kraja rege neracije. 
Ako se regener acija dogodi za vrijeme mjerenja emisija, prov odi se novo ispitivanje (s pretk ondicioniranjem), a 
prvi se rezultat ne uzima u obzir .
Svi rezultati emisi ja ispušnih plino va prikazuju se grafi čki kao funkci ja prijeđene udaljenosti zaokr užene na 
najbliži kilometar , a sve te podatk ovne točke povez uju se pravcem aproksi miranim metodom najmanjih kvadrata.HR Službeni list Europske unij e L 423/572 26.11.2021.  
Za razinu 1A
Ti su podaci prihvatljivi za izračunavanje faktora pogoršanja samo ako su interpoli rane točke za 5 000 km i 
kilometražu planiranog radnog vijeka na tom pravcu unutar gore navedenih graničnih vrijednosti.
Podaci su prihvatljivi i ako taj aproksimi rani pravac siječe primjenjivu granicu s negativnim nagibom 
(interpolirana točka za 5 000 km je viša od interpolirane točke za kilometražu planiranog radnog vijeka), ali je 
stvar na podatk ovna točka za kilometražu planiranog radnog vijeka ispod granične vrijednosti.
Za razinu 1B
Ti su podaci prihvatljivi za izračuna vanje faktora pogoršanja samo ako su ekstr apolirane točk e za 3 000 km i 
kilometražu planiranog radnog vijeka na tom pravcu unutar gore navedenih graničnih vrijednosti.
7.1. Multiplikativni faktor pogoršanja emisija ispušnih plino va izračunava se za svaku onečišćujuću tvar na sljedeći 
način:
D:E:F: ¼Mi2
Mi1
pri čemu je
Mi 1= za razinu 1A, masena emisija onečišćujuće tvar i i u g/km interpoli rana za 5 000 km
za razinu 1B, masena emisi ja onečišćujuće tvar i i u g/km ekstrapolirana za 3 000 km
Mi 2= masena emisija onečišćujuće tvar i i u g/km interpolirana za kilometražu planiranog radnog vijeka
Te se interpoli rane vrijednosti izračuna vaju na najmanje četir i decimale prije nego što se međusobno podijele kako 
bi se utvrdio faktor pogoršanja. Rezultat se zaokr užuje na tri decimale.
Ako je faktor pogoršanja manji od jedan, uzima se da je jednak 1.
Na proizvođačev zahtjev za svaku se onečišćujuću tvar izračunava aditivni faktor pogoršanja emisija ispušnih 
plino va:
D . E . F . = Mi 2 – Mi 1
Ako je aditivni faktor pogoršanja izračunan prethodnom formulom negativ an, njego va vrijednost je 0.
Na te se aditivne faktore pogoršanja primjenjuju ista pravila kao i na multiplikativne faktore pogoršanja u pogledu 
razine 1A (WL TP s 4 faze) i u pogledu razine 1B (WL TP s 3 faze).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/573  
Dodatak 1. 
Nor mirani ciklus na ispitnom stolu (SBC) 
Ova j se Dodatak primjenjuje samo na razinu 1A.
1. UVOD
Standardni postupak za ispitivanje trajnosti starenjem obuhvaća starenje sustava katalizatora, senzora kisika i/ili 
senzora omjera zrak/gor ivo na ispitnom stolu za starenje na kojem se primjenjuje normirani ciklus na ispitnom 
stolu (SBC) opisan u ovom Dodatku. Za SBC se upotreblja va ispitni stol za starenje opremljen motor om kao 
izvor om plinova za katalizator . SBC je 60-sekundni ciklus koji se pona vlja koliko je potrebno na ispitnom stolu za 
starenje, kojim se izvodi starenje u zahtij evanom trajanju. SBC se određuje na temelju temperature katalizatora, 
omjera zraka i goriva u motor u i količine upuhanog sekundar nog zraka koji se doda je ispred prvog katalizat ora.
2. REGUL ACIJA TEMPERA TURE KATALIZA TORA
2.1. Temperatura katalizator a mjer i se u sloju katalizatora na mjestu s najvišom temperaturom u najtoplij em 
katalizatoru. Druga je mogućnost da se temperatura ulaznih plino va izmjer i i pretv ori u temperatur u sloja 
katalizator a pomoću linear ne transf ormaci je izračunane iz korelaci jskih podataka prikupljenih o konstr ukci ji 
katalizator a i ispitnom stolu za starenje koji se upotrebljava u postupku starenja.
2.2. Temperatura katalizator a regulira se u stehiometr ijskim uvjetima (od 1. do 40. sekunde u ciklusu) na najmanje 800 ° 
C (±10 °C) tako da se za motor izaber u odgo varaj uća brzina vrtnje, opterećenje i kut pretpaljenja. Najviša 
temperatura katalizator a tijekom ciklusa regulirana se na 890 °C (±10 °C) odabirom odgovara jućeg omjera goriva i 
zraka u motoru tijek om faze „rich” (obogaćena smjesa) opisane u tablici C4 App1/2.
2.3. Ako donja granica regulacije temperature nije 800 °C, gornja granica regulacije temperature mora biti 90 °C viša od 
donje granice regulacije temperature.
Tablica C4 App1/2
Nor mirani ciklus na ispitnom stolu (SBC) 
Vrijeme 
(sekunde)Omjer zrak/gor ivo u motoruUbr izga vanje 
sekundar nog 
zraka
1 – 40 stehiometr ijski s regulaci jom brzine vrtnje, opterećenja i kuta pretpaljenja motor a tako 
da se postigne minimalna temperatura katalizator a od 800 °Cne
41 – 45 „rich” (omjer zrak/gor ivo izabran tako da se tijek om cijelog ciklusa postiže najv eća 
temperatura katalizatora od 890 °C ili 90 °C viša od donje granice regulacije 
temperature)ne
46 – 55 „rich” (omjer zrak/gor ivo izabran tako da se tijek om cijelog ciklusa postiže najv eća 
temperatura katalizatora od 890 °C ili 90 °C viša od donje granice regulacije 
temperature)3 % (±1 %)
56 – 60 stehiometr ijski s regulaci jom brzine vrtnje, opterećenja i kuta pretpaljenja motor a tako 
da se postigne minimalna temperatura katalizator a od 800 °C3 % (±1 %)HR Službeni list Europske unij e L 423/574 26.11.2021.  
Slika C4 App1/2
Nor mirani ciklus na ispitnom stolu
3. OPREMA ISPITNOG STOL A ZA STARENJE I POSTUPCI
3.1. Konfiguracija ispitnog stola za starenje. Ispitni stol za starenje na ulaznu stranu katalizatora dovodi ispušne plino ve s 
odgo varajućim protok om, temperaturom i sasta vom uz odgovar ajući omjer goriva i zraka i upuhivanje 
sekundar nog zraka.
Standardni ispitni stol za starenje sastoji se od motor a, upravlj ačke jedinice motora i dinamometra motora. Mogu 
biti prihvatljive i druge konfiguraci je (npr. cijelo vozilo na dinamometr u ili gorionik koji stvara isprav ne uvjete 
ispuha) ako su ispunjeni uvjeti za ulaz u katalizator i regulacijski zahtjevi navedeni u ovom Dodatku.
Protok ispušnih plino va jednog ispitnog stola za starenje može se razdijeliti u više struja ako svaka struja ispušnog 
plina ispunjava zahtjeve iz ovog Dodatka. Ako ispitni stol ima više od jedne struje ispušnog plina, sustavi s više 
katalizator a mogu se podvrgnuti starenju istodobno.
3.2. Postavljanje ispušnog sustava. Na ispitni stol postavl ja se cijeli susta v katalizator a, senzora kisika i/ili senzora omjera 
zrak/gor ivo sa svim ispušnim cijev ima koje povezuju te sasta vne dijelo ve. Ako motor ima više ispušnih struja (kao 
što su neki V6 i V8 motori ), svaka se grana ispušnog susta va zasebno postavlja na ispitni stol u paralelnom 
rasporedu.
Ako ispušni sustav ima više katalizatora u nizu, za potrebe starenja se kao jedna jedinica ugrađuje cijeli sustav 
katalizator a, uključujući sve katalizatore, senzore kisika i/ili senzore omjera zrak/gor ivo i pripadaj uće ispušne cijevi. 
Druga je mogućnost da se svaki pojedini katalizator pojedinačno izloži starenja tijek om odgo varajućeg razdoblja.
3.3. Mjerenje temperature. Tempe ratura katalizatora mjer i se termoparom postavljenim u sloj katalizat ora na mjestu s 
najvišom temperaturom u najtopli jem katalizat oru. Druga je mogućnost da se temperatura ulaznih plino va 
neposredno ispred prednje strane katalizatora izmjer i i pretvori u temperatur u sloja katalizator a pomoću linear ne 
transf ormacije izračunane iz korelaci jskih podataka prikupljenih o konstr ukciji katalizatora i ispitnom stolu za 
starenje koji se upotrebljava u postupku starenja. Tempe ratura katalizatora mora se pohranjivati digitalno 
učestalošću od 1 Hz.
3.4. Mjerenje omjera zrak/gor ivo. Mora se pobr inuti da se omjer zrak/gor ivo (A/F) (na primjer širok opojasnim senzorom 
kisika) mjer i što bliže prirubnicama na ulazu i izlazu katalizatora. Podaci iz tih senzora pohranjuju se u digitalnom 
obliku učestalošću od 1 Hz.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/575  
3.5. Uravnot eženost protoka ispušnih plino va. Mora se omogućiti da odgovara juća količina ispušnih plino va (mjerena u 
gramima po sekundi u stehiometr ijskim uvjetima, uz dopušt eno odstupanje od ±5 g/s) prolazi kroz svaki 
katalizator ski sustav koji je podvrgnut starenju na ispitnom stolu.
Pravi lan protok ispušnih plino va utvrđuje se na teme lju protok a ispušnih plinova koji bi nastao u motoru izvorno g 
vozila na ustaljenoj brzini vrtnje mot ora i optereć enju odabranom za starenje na ispitnom stolu iz stavka 3.6. ovog 
Dodatka.
3.6. Priprema. Brzina vrtnje motora, opterećenje i kut pretpaljenja odabir u se tako da se postigne temperatura sloja 
katalizator a od 800 °C (±10 °C) u stehiometr ijskim uvjetima.
Sistem za upuhivanje zraka regulira se tako da stvori protok zraka potreban za postizanje 3,0 % kisika (±0,1 %) u 
ustaljenom stehiometr ijskom prot oku ispušnih plino va neposredno ispred prvog katalizatora. Tipično očitanje na 
točki mjerenja omjera A/F ispred katalizatora (zahtjev iz stavka 3.4. ovog Dodatka) je lambda 1,16 (što je 
približno 3 % kisika).
Dok je upuhivanje zraka uključeno, omjer A/F se podeša va na „rich” da se postigne temperatura sloja katalizatora od 
890 °C (±10 °C). Tipična vrijednost A/F u ovom koraku je lambda 0,94 (približno 2 % CO).
3.7. Ciklus starenja. U normiranim postupcima starenja na ispitnom stolu primjenjuje se SBC. SBC se ponavlja dok se ne 
postigne razina starenja koja je izračunana jednadžbom za BAT.
3.8. Osiguranje kvalitet e. Temp erature i omjer A/F iz stavaka 3.3. i 3.4. ovog Dodatka redo vito se preg leda vaju (najmanj e 
svakih 50 sati) tijek om starenja. Obav ljaju se potrebna prilagođavan ja kako bi se osiguralo da se SBC isprav no 
prov odi tijek om cijelog postupka starenja.
Nak on završetka starenja podaci o vremenu na temperatur i katalizatora prikupljeni tijekom starenja unose se u 
histo gram, pri čemu temperatur ne grupe ne smiju biti veće od 10 °C. Jednadžba za BAT i izračunana efektivna 
referentna temperatura za ciklus starenja u skladu sa stavk om 2.3.1.4. ovog Priloga upotrebljava ju se za utvrđivanje 
je li doista postignut odgovara jući stupanj topl insk og starenja katalizat ora. Ako topl inski učinak izračunanog 
vremena starenja nije barem 95 % ciljanog topl insk og starenja, produljuje se starenje na ispitnom stolu.
3.9. Pokretanje i zaustavljanje. Treba paziti da se najviša temperatura katalizator a za brzo pogoršanje (npr. 1 050 °C) ne 
postigne tijek om pokretanja ili zaustavljanja. Kako bi se smanjila vjerojatnost za to, mogu se primjenjivati posebni 
postupci za pokretanje i zaustavljanje na nisk oj temperatur i.
4. EKSPERIMENT ALNO ODREĐIV ANJE FAKTORA R ZA POSTUPKE ISPITIV ANJA TRAJNOSTI STARENJEM NA ISPITNOM STOLU
4.1. Fakt or R je koeficijent topl inske reaktivnosti katalizatora u jednadžbi za BAT. Proizvođ ači mogu eksper imentalno 
odrediti vrijednost R putem postupaka u nastavku.
4.1.1. Primjenom odgovara jućega ciklusa i opreme ispitnog stola za starenje starenju se izlaže više katalizatora (najmanje 3 
katalizator a iste konstr ukcije) na različitim reguliranim temperaturama između uobiča jene radne temperature i 
temperature nakon koje može doći do oštećenj a. Mjere se emisije (ili neučink ovitost katalizatora (1 – učink ovitost 
katalizator a)) za svaku komponentu ispušnih plino va. Mora se osigurati se da su podaci dobiveni u završnom 
ispitivanju između jednostr uke i dvostruke vrijednosti emisijsk e norme.
4.1.2. Procjenjuje se vrijednost R i izračunava efektivna referentna temperatura (Tr) za ciklus starenja na ispitnom stolu za 
svaku regulacijsku temperatur u u skladu sa stavk om 2.3.1.4. ovog Priloga.
4.1.3. Emisije se (ili neučink ovitost katalizatora) prikazuju grafi čki kao funkci ja vremena starenja za svaki katalizator . 
Metod om najmanjih kvadrata izračunava se pravac koji najbolje odgovara podacima. Kako bi skup podataka bio 
upotrebljiv za tu svrhu, podaci bi trebali imati približno jednak odsječak između 0 i 6 400 km. Vidjeti primjer na 
slici C4 App1/3.
4.1.4. Izračuna va se nagib tog prav ca za svaku temperatur u starenja.HR Službeni list Europske unij e L 423/576 26.11.2021.  
Slika C4 App1/3
Primjer starenja katalizatora
4.1.5. Ucrtava se prirodni logaritam (ln) nagiba svak og od pravaca (utvrđenih u stavku 4.1.4. ovog Dodatka) na ordinati u 
odnosu na recipročnu vrijednost temperature starenja (1/(t emperatura starenja u stupnjevima K)) na apscisi. 
Metod om najmanjih kvadrata izračuna va se pravac koji najbolje odgo vara podacima. Nagib prav ca je faktor R. Za 
primjer vidjeti sliku C4 App1/4.
4.1.6. Fakt or R se uspoređuje s početnom vrijednosti upotr ijebljenom u stavku 4.1.2. ovog Dodatka. Ako se izračunani 
faktor R razlikuje od početne vrijednosti za više od 5 %, odabire se novi faktor R koji se nalazi između početnih i 
izračunanih vrijednosti te se pona vljaju koraci iz stavaka od 4.1.2. do 4.1.6. ovog Dodatka za izvođe nje novog 
faktora R. Postupak se pona vlja sve dok izračunani faktor R ne bude unutar 5 % od prvobitno pretpostav ljenog 
faktora R.
4.1.7. Uspoređuje se faktor R određen za svaku komponentu ispušnih plino va. U jednadžbi za BAT upotrebljava se najniži 
faktor R (najne povoljniji slučaj).
Slika C4 App1/4
Određivanje faktora R
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/577  
Dodatak 2. 
Nor mirani ciklus na ispitnom stolu za dizelsk e mot ore (SDBC) 
Ova j se Dodatak primjenjuje samo na razinu 1A.
1. UVOD
Broj regener acija je ključan za postupak starenja filtara čestične tvar i. Taj je postupak važan i za sustave u kojima su 
nužni ciklusi odsumpora vanja (npr . katalizatori za prikupljanje NO x).
Nor mirani postupak za ispitivanje trajnosti starenjem na ispitnom stolu za dizelske motor e obuhvaća starenje sustava 
za naknadnu obradu na ispitnom stolu u skladu sa SDBC-om, opisanim u ovom Dodatku. Za SDBC se upotrebljava 
ispitni stol za starenje s motor om kao izvorom plino va za sustav .
Tijekom SDBC-a strateg ije rege neracije/odsum poravanja susta va moraju biti kao u uobičajenim radnim uvjetima.
2. SDBC reproducira brzinu vrtnje mot ora i uvjete opterećenja koji se javlj aju u SRC-u prema potrebi za razdoblje za koje 
se treba utvrditi trajnost. Da bi se ubrzao postupak starenja, motor na ispitnom stolu može se preinačiti tako da se 
smanje vremena opterećenja susta va. Na primjer , može se prilagoditi kut ubrizga vanja goriva ili strateg ija povrata 
ispušnih plinova.
3. OPREMA ISPITNOG STOL A ZA STARENJE I POSTUPCI
3.1. Standardni ispitni stol za starenje sastoji se od motora, upra vljačke jedinice motora i dinamometra motora. Mogu biti 
prihvatljive i druge konfiguraci je (npr . cijelo vozilo na dinamometr u ili gorionik koji osigurava isprav ne uvjet e ispuha) 
ako su ispunjeni uvjeti za ulaz u susta v za naknadnu obradu i regulaci jski zahtjevi navedeni u ovom Dodatku.
Protok ispušnih plino va jednog ispitnog stola za starenje može se razdijeliti u više struja ako svaka struja ispušnog 
plina ispunjava zahtjeve iz ovog Dodatka. Ako ispitni stol ima više od jedne struje ispušnog plina, višestr uki sustavi 
za naknadnu obradu mogu se podvrgnuti starenju istodobno.
3.2. Postavljanje ispušnog susta va. Na ispitni stol posta vlja se cijeli sustav za naknadnu obradu sa svim ispušnim cijevima 
koje povezuju te sastavne dijelove. Ako motor ima više ispušnih struja (kao što su neki V6 i V8 motor i), svaka se 
grana ispušnog sustava zasebno postavlja na ispitni stol.
Cijeli sustav za naknadnu obradu postavl ja se kao jedna jedinica za starenje. Druga je mogućnost da se svaki pojedini 
sasta vni dio pojedinačno izloži starenja tijekom odgovara jućeg razdoblja.
Ako sustav za naknadnu obradu ispušnih plino va koristi reagens, za potrebe starenja cijeli susta v za ubrizga vanje 
reagensa mora biti ugrađen i aktivan.HR Službeni list Europske unij e L 423/578 26.11.2021.  
Dodatak 3. 
Nor mirani cestovni ciklus (SRC) 
1. UVOD
Nor mirani cesto vni ciklus (SRC) je ciklus akumuliranja kilometara na vozilu H. Vozilo se može voziti na ispitnoj stazi ili 
na dinamometr u za akumulaci ju kilometara.
Ciklus se sastoji od 7 krugova na stazi duljine 6 km. Duljina kruga može se promije niti i prilagoditi duljini ispitne staze 
za akumulaciju kilometara.
Nor mirani cestovni ciklus
Krug Opis Tipično ubrzanje m/s2
1 (pokretanje motora) prazni hod 10 sekundi 0
1 umjereno ubrzavanje do 48 km/h 1,79
1 vožnj a na 48 km/h ¼ kruga 0
1 umjereno usporavanje do 32 km/h - 2,23
1 umjereno ubrzavanje do 48 km/h 1,79
1 vožnj a na 48 km/h ¼ kruga 0
1 umjereno usporavanje do zausta vljanja - 2,23
1 prazni hod 5 sekundi 0
1 umjereno ubrzavanje do 56 km/h 1,79
1 vožnj a na 56 km/h ¼ kruga 0
1 umjereno usporavanje do 40 km/h - 2,23
1 umjereno ubrzavanje do 56 km/h 1,79
1 vožnj a na 56 km/h ¼ kruga 0
1 umjereno usporavanje do zausta vljanja - 2,23
2 prazni hod 10 sekundi 0
2 umjereno ubrzavanje do 64 km/h 1,34
2 vožnj a na 64 km/h ¼ kruga 0
2 umjereno usporavanje do 48 km/h - 2,23
2 umjereno ubrzavanje do 64 km/h 1,34
2 vožnj a na 64 km/h ¼ kruga 0
2 umjereno usporavanje do zausta vljanja - 2,23
2 prazni hod 5 sekundi 0
2 umjereno ubrzavanje do 72 km/h 1,34
2 vožnj a na 72 km/h ¼ kruga 0
2 umjereno usporavanje do 56 km/h - 2,23
2 umjereno ubrzavanje do 72 km/h 1,34
2 vožnj a na 72 km/h ¼ kruga 0
2 umjereno usporavanje do zausta vljanja - 2,23
3 prazni hod 10 sekundi 0
3 naglo ubrzavanje do 88 km/h 1,79HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/579  
Krug Opis Tipično ubrzanje m/s2
3 vožnj a na 88 km/h ¼ kruga 0
3 umjereno usporavanje do 72 km/h - 2,23
3 umjereno ubrzavanje do 88 km/h 0,89
3 vožnj a na 88 km/h ¼ kruga 0
3 umjereno usporavanje do 72 km/h - 2,23
3 umjereno ubrzavanje do 97 km/h 0,89
3 vožnj a na 97 km/h ¼ kruga 0
3 umjereno usporavanje do 80 km/h - 2,23
3 umjereno ubrzavanje do 97 km/h 0,89
3 vožnj a na 97 km/h ¼ kruga 0
3 umjereno usporavanje do zausta vljanja - 1,79
4 prazni hod 10 sekundi 0
4 naglo ubrzavanje do 129 km/h 1,34
4 inercij sko usporavanje do 113 km/h - 0,45
4 vožnj a na 113 km/h ½ kruga 0
4 umjereno usporavanje do 80 km/h - 1,34
4 umjereno ubrzavanje do 105 km/h 0,89
4 vožnj a na 105 km/h ½ kruga 0
4 umjereno usporavanje do 80 km/h - 1,34
5 umjereno ubrzavanje do 121 km/h 0,45
5 vožnj a na 121 km/h ½ kruga 0
5 umjereno usporavanje do 80 km/h - 1,34
5 lagano ubrza vanje do 113 km/h 0,45
5 vožnj a na 113 km/h ½ kruga 0
5 umjereno usporavanje do 80 km/h - 1,34
6 umjereno ubrzavanje do 113 km/h 0,89
6 inercij sko usporavanje do 97 km/h - 0,45
6 vožnj a na 97 km/h ½ kruga 0
6 umjereno usporavanje do 80 km/h - 1,79
6 umjereno ubrzavanje do 104 km/h 0,45
6 vožnj a na 104 km/h ½ kruga 0
6 umjereno usporavanje do zausta vljanja - 1,79
7 prazni hod 45 sekundi 0
7 naglo ubrzavanje do 88 km/h 1,79
7 vožnj a na 88 km/h ¼ kruga 0
7 umjereno usporavanje do 64 km/h - 2,23
7 umjereno ubrzavanje do 88 km/h 0,89
7 vožnj a na 88 km/h ¼ kruga 0HR Službeni list Europske unij e L 423/580 26.11.2021.  
Krug Opis Tipično ubrzanje m/s2
7 umjereno usporavanje do 64 km/h - 2,23
7 umjereno ubrzavanje do 80 km/h 0,89
7 vožnj a na 80 km/h ¼ kruga 0
7 umjereno usporavanje do 64 km/h - 2,23
7 umjereno ubrzavanje do 80 km/h 0,89
7 vožnj a na 80 km/h ¼ kruga 0
7 umjereno usporavanje do zausta vljanja - 2,23
Nor mirani cestovni ciklus je grafi čki prikazan na sljedećoj slici:
HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/581  
Dodatak 3.b 
Ciklusi akumuliranja kilometara 
Ova j se Dodatak primjenjuje samo na razinu 1B.
Proizvođ ač odabire jedan od tri sljedeća ciklusa za ispitivanje trajnosti cijelog vozila.
1.Profil A
Obrazac vožnje Udio ukupno prijeđene duljine
uobičajena vožnja svi elementi (prazan hod, ubrzavanje , usporavanje, 
stalna brzina) mora ju se voziti brzinom manjom 
od 60 km/hviše od 60 %
vožnj a visok om brzinom stalna brzina od 100 km/h ili V_max, ovisno što je 
manjeviše od 20 %
drugo prema dobroj inženjersk oj praksi nema izričitih zahtjeva sve dok su 
prethodni kriteriji ispunjeni
2.Profil B
Obrazac vožnje Udio ukupno prijeđene duljine
broj polazaka iz stanja 
mirova njaviše od 20 puta na sat
vožnj a visok om brzinom stalna brzina od 100 km/h ili V_max, ovisno što je 
manjeviše od 8 %
vožnj a prosječnom brzinom brzina veća od 45 km/h
drugo svi elementi (prazan hod, ubrzavanje , usporavanje, 
stalna brzina) mora ju biti prisutni
očekuje se da obrazac vožnje bude zahtjevnij i od 
onog u tablici C4/App3b.1 s obzirom na 
pogoršanje
Tablica C4/App3b.1
Način 
radaUvjeti vožnje Trajanje radnje (s) Ukupno vrijeme (s)
1 prazni hod 10 10
2 ubrza vanje: 0 60 km/h 30 40
3 ustaljena brzina: 60 km/h 15 55
4 usporavan je: 60 30 km/h 15 70
5 ubrza vanje: 30 60 km/h 15 85
6 ustaljena brzina: 60 km/h 15 100
7 usporavan je: 60 0 km/h 30 130
8 načini rada od 1 do 7 pona vljaj u se 9 puta 1 170 1 300
9 prazni hod 10 1 310
10 ubrza vanje: 0 → 100 (*)km/h 40 (50 (**)) 1 350 (1 360 (**))HR Službeni list Europske unij e L 423/582 26.11.2021.  
Način 
radaUvjeti vožnje Trajanje radnje (s) Ukupno vrijeme (s)
11 ustaljena brzina: 100 km/h 200 (190 (**)) 1 550
12 usporavan je: 100 0 km/h 50 1 600
13 načini rada od 1 do 12 ponavlj aju se do postizanja radnog 
vijeka
(*) 100 km/h ili V_max, ovisno što je manje
(**) za vozila s obujmom motora (standardnim) koji nije veći od 0,660 litara, duljinom koja nije veća od 3,40 m, širinom koja nije 
veća od 1,48 m, visinom koja nije veća od 2,00 m, brojem sjedala koji nije veći od 3 (ne računajući vozača) i korisnim teret om 
koji nije veći od 350 kg
3.Nor mirani cestovni ciklus (SRC) opisan u Dodatku 3. Prilogu C4.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/583  
Dodatak 4. 
Posebni zahtjevi za hibr idna vozila 
1. UVOD
1.1. U ovom su Dodatku propisani posebni zahtjevi za ispitivanje tipa 5. za OVC-HEV -ove i NOVC-HEV -ove, kako je 
utvrđeno u stav cima 2. i 3. ovog Dodatka.
2. Samo za razinu 1A:
Za OVC-HEV -ove:
Tijekom akumulaci je kilometara dopušte no je puniti uređaj za pohranu elektr ične energi je/snage dvaput na dan.
Akumulacij a kilometara s REESS-om mora biti manja od planiranog radnog vijeka pomnoženog zbrojem svih 
izračunanih faktora iskoristivo sti UF j (UF) za to vozilo od početka ispitivanja tipa 1. na bate rijski pogon do faze j.
Faza j je zadnja faza prijelazno g ciklusa koji predstavlj a kraj ispitivanja tipa 1. na bater ijski pogon.
Akumulacij a kilometara se vozi u načinu rada koji može odabrati vozač koji je uvijek odabran kad se vozilo uključi 
(zadani početni način rada) ili u načinu rada prema proizv ođačevim prepor ukama (ako nema zadanog početnog 
načina rada) uz odobrenje tehničk e službe.
Tijekom akumulaci je kilometara dopušteno je prebacivanje u drugi hibr idni način vožnj e ako je to potrebno radi 
nastav ka akumulaci je i ako to odobr i tehnička služba.
Mjerenja emisi ja onečišćujućih tvar i izvode se u istim uvjetima kao onima iz stavka 3.2.5. Priloga B8.
3. Za NOVC-HEV -ove:
Akumulacij a kilometara se vozi u načinu rada koji može odabrati vozač koji je uvijek odabran kad se vozilo uključi 
(zadani početni način rada) ili u načinu rada prema proizv ođačevim prepor ukama (ako nema zadanog početnog 
načina rada) uz odobrenje tehničk e službe.
Mjerenja emisi ja onečišćujućih tvar i izvode se u istim uvjetima kao u ispitivanju tipa 1.HR Službeni list Europske unij e L 423/584 26.11.2021.  
PRILOG C5. 
Ugrađeni dijagnost ički sust avi (OBD) za motor na vozila 
1. UVOD
Ova j se Prilog primjenjuje na funkcionalne aspekte ugrađenog dijagnostičk og sustava (OBD) za kontrolu emisija 
iz motornih vozila.
2. REZER VIRANO
3. ZAHT JEVI I ISPITIV ANJA
3.1. Sva vozila mora ju imati OBD koji je konstr uiran, izrađen i ugrađen u vozilo tako da omogućuje utvrđivanje vrsta 
pogoršanja ili neispravnosti tijekom cijelog a radnog vijeka vozila. Radi postizanja tog cilja homologa cijsk o tijelo 
prihvaća da vozila koja su prešla udaljenost veću od kilometraže planiranog radnog vijeka (u skladu sa 
stavkom 6.7. ovom Praviln iku) iz stavka 3.3.1. ovog Priloga mogu pokazivati određeno pogoršanje u radu 
OBD-a u smislu da granične vrijednosti OBD-a, utvrđene u tablici 4A i tablici 4B (prema potrebi) iz 
stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika mogu biti prek oračene prije nego što OBD upozor i vozača na neispravnost.
3.1.1. Pristup OBD-u radi preg leda, dijagnoze, servisiranja ili popravka vozila mora biti neograničen i standardiziran. 
Svi kodovi kvarov a povezani s emisi jama moraju biti u skladu sa stavk om 6.5.3.5. Dodatka 1. ovom Prilogu.
3.2. OBD se konstr uira, izrađuje i ugrađuje u vozilo tako da omogućuje da vozilo ispunjav a zahtjeve iz ovog Priloga 
u uvjetima uobičajene upotrebe.
3.2.1. Privremeno isključivanje OBD-a
3.2.1.1. Proizv ođač može isključiti OBD ako je zbog nisk e razine goriva sposobnost OBD-a za praćenje narušena. OBD 
se ne smije isključiti ako je razina goriva u spremniku veća od 20 % nazivnog obujma spremnika za gorivo.
3.2.1.2. Proizv ođač smije isključiti OBD kad je temperatura okoline na kojoj se pokreće mot or niža od 266 K (–7 °C) ili 
na nadmorskim visinama iznad 2 440 m ako proizv ođač dosta vi podatk e i/ili tehničku procjenu kojima se 
primjereno dokazuje da bi praćenje u tim uvjetima bilo nepouzdano. Proizv ođač smije zatražiti isključivanje 
OBD-a i na drugim temperaturama okoline na kojima se pokreće motor ako podacima i/ili tehničk om 
procjenom dokaže nadležnom tijelu da bi u tim uvjetima došlo do pogrešne dijagnostike. Ako se granične 
vrijednosti OBD-a prek orače tijek om regener acije, indikat or neispravnosti (MI) ne mora zasvijetliti.
3.2.1.3. Za vozila koja su konstr uirana tako da omogućuju ugradnju priključnih vratila dopušteno je isključivanje 
zahvaćenih susta va za praćenje ako su ti sustavi isključeni samo dok je priključno vratilo aktivno.
Uz odredbe iz ovog stavka proizvođ ač može privremeno isključiti OBD u sljedećim okolnostima:
(a) za vozila prilagodljiva gorivu ili jednogor ivna/dvo gorivna vozila na plin u trajanju od jedne minute nakon 
punjenja goriva kako bi se elektroničk oj upravljačk oj jedinici omogućilo prepoznavan je kvalit ete i sasta va 
goriva;
(b) za dvogorivna vozila u trajanju od pet sekundi nakon promjene vrste goriva kako bi se omogućilo 
prilagođavanje parametara motora;
(c) proizvođ ač može odstupiti od tih vremenskih ograničenja ako može dokazati da ustaljenje sustava za dovod 
goriva nakon punjenja ili promjene vrste goriva traje dulje zbog opra vdanih tehničkih razloga. U svak om se 
slučaju OBD mora ponovno uključiti čim su kvaliteta i sastav goriva prepoznati ili parametr i motora 
prilagođeni.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/585  
3.2.2. Zataj enje paljenja kod vozila opremljenih motori ma s vanjskim izvorom paljenja
3.2.2.1. Proizv ođač može primjenjivati više kriterije za postotak zatajenja paljenja od onih deklar iranih nadležnom tijelu 
kad je riječ o specifi čnim uvjetima brzine vrtnje motora i opterećenja ako nadležnom tijelu može dokazati da bi 
detekcija nižih razina zatajen ja paljenja bilo nepouzdana.
3.2.2.2. Ako proizvođ ač može dokazati nadležnom tijelu da detekcija viših postotaka zatajenja paljenja i dalje nije 
izvediva ili da se zatajenje paljenja ne može razaznati od ostalih utjecaja (kao što su vožnja nerav nim cestama, 
promjene stupnjeva prijenosa, razdoblje neposredno nakon pokretanja motora itd.), susta v za praćenje 
zata jenja paljenja može se isključiti kad vladaj u ti uvjeti.
3.2.3. Utvrđivanje pogoršanja ili neisprav nosti može se provesti i izvan voznog ciklusa (npr . nakon isključivanja 
motor a).
3.3. Opis ispitivanja
3.3.1. Ispitivanja se prov ode na vozilu upotr ijebljenom za ispitivanje tipa 5. (ispitivanje trajnosti) Priloga C4. ovom 
Pravi lniku primjenom ispitnog postupka iz Dodatka 1. ovom Prilogu. Ispitivanja se prov ode nakon završetka 
ispitivanja trajnosti ispitivanjem tipa 5.
Ako nije provede no ispitivanje trajnos ti ispitivanjem tipa 5., ili na proizv ođačev zahtjev , za dokazna ispitivanja 
OBD-a može se upotr ijebiti reprezentativno vozilo koje je bilo izloženo odgo varajućem starenju.
3.3.2. OBD mora pokazati kvar sasta vnog dijela ili sustava povezanog s emisijama ako su posljedica kvara emisi je koje 
prek oračuju bilo koju graničnu vrijednost OBD-a iz stavka 6.8.2. ovog Pravilnika.
3.3.2.1. Granične vrijednosti OBD-a za vozila homologirana u skladu s graničnim vrijednostima emisija iz stavka 6.3.10. 
ovog Pravi lnika utvrđene su u tablici 4A i tablici 4B (ovisno o slučaju) u stavku 6.8.2. ovog Praviln ika.
3.3.3. Zahtjevi u pogledu praćenja vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja
Radi ispunjavanja zahtjeva iz stavka 3.3.2. ovog Priloga OBD prati barem sljedeće.
3.3.3.1. Smanjenje učink ovitosti katalizatora s obzirom na emisije NMCH- a i NO x. Proizvođ ači mogu pratiti samo 
prednji katalizator ili prednji katalizator u kombinaciji s katalizatorima iza njega. Svaki praćeni katalizator , ili 
svaka praćena kombinacija katalizatora, smatrat će se neisprav nim ako emisije prek orače granične vrijednosti 
NMCH-a ili NO x iz stavka 6.8.2. ovog Pravilnika.
3.3.3.2. Prisutnost zatajen ja paljenja motora u podr učju rada motor a omeđenom sljedećim pravcima:
(a) prav cem najv eće brzine od 4 500 min–1 ili 1 000 min–1 veće od najv eće brzine koja se javlja tijekom ciklusa 
ispitivanja tipa 1., ovisno o tom e koja je manja;
(b) prav cem pozitivnog zakretnog momenta (tj. opterećenja motora u praznom hodu);
(c) prav cem koji povezuje sljedeće radne točke motor a: krivulju pozitivnog zakretnog momenta na 3 000 min–1 
i točku na krivulji najv eće brzine koja je određena u točki (a), pri čemu je podtlak u usisnoj grani motora na 
13,33 kPa niži od podtlaka na krivulji pozitivnog zakretnog momenta.
3.3.3.2.1. Učestalost praćenja zatajenja paljenja:
Samo za razinu 1B
(a) Zaštita katalizatora. Zata jenja paljenja koja oštećuju katalizator zbog prevelike topl ine prate se svakih 200 
okreta ja u radnom podr učju iz stavka 3.3.3.2.
Ako je procijenj ena stopa zata jenja paljenja manja od 5 %, granična vrijednost može se postavit i na 5 %.HR Službeni list Europske unij e L 423/586 26.11.2021.  
(b) Prek oračenje emisi jskog praga. Zatajenja paljenja koja uzrokuju prek oračenje emisi jskog praga prate se 
svakih 1 000 okreta ja u radnom podr učju iz stavka 3.3.3.2.
Ako je procijenj ena stopa zata jenja paljenja manja od 1 %, granična vrijednost može se postavit i na 1 %.
3.3.3.3. Pogoršanje rada senzora kisika
Ova j stavak znači da se prati pogoršanje rada svih ugrađenih senzora kisika koje služe za praćenje neisprav nosti 
katalizator a u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga.
3.3.3.4. Ako su aktivni na izabranom gorivu, prat e se drugi sastavni dijelovi susta va ili susta vi za kontrolu emisi ja ili 
sasta vni dijelovi ili sustavi pogonsk og sklopa koji su povezani s računalom, a čiji kvar može prouzročiti da 
emisi je iz ispušne cijev i prek orače granične vrijednosti OBD-a utvrđene u tablici 4A i tablici 4B (prema potrebi) 
iz stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika.
Na sljedećem nepotpunom popisu naved eni su primjer i reprezentativnih sastavnih dijelo va i sustava:
(a) sustav za povrat ispušnih plino va;
(b) sustav za dovod goriva;
(c) sustav za sekundar ni zrak;
(d) sustav za upravlj anje kuto vima otvaranja/zatvaranja ventila;
(e) senzor atmosfer skog tlaka;
(f) senzor tlaka ulaznog zraka;
(g) senzor temperature ulaznog zraka;
(h) senzor prot oka zraka;
(i) senzor temperature rashladne tekućine;
(j) senzor zaklopke;
(k) identif ikacij ski senzor cilindra;
(l) senzor stupnja koljenastog vratila.
3.3.3.5. Ako se ne prat e na neki drugi način, svi drugi sasta vni dijelovi pogonsk og sklopa koji se odnose na emisi je 
povezane s računalom, uključujući sve odgo varajuće senzore koji omogućuju rad praćenja, prat e se radi 
detekcije neprekinutos ti kruga.
3.3.3.6. Elektronički susta v za pročišća vanje emisija nastalih isparav anjem prati se barem radi detekcije neprekinut osti 
kruga.
3.3.3.7. Samo za razinu 1A
Za motore s izravnim ubrizga vanjem i vanjskim izvorom paljenja prati se svaka neisprav nost koja može 
prouzročiti emisije koje prelaze dopuštene granične vrijednosti čestične tvar i propisane u stavku 6.8.2. ovog 
Pravi lnika i koje se mora pratiti u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga za motore s kompre sijskim paljenjem.
3.3.4. Zahtjevi u pogledu praćenja vozila s motorima s kompresi jskim paljenjem
Radi ispunjavanja zahtjeva iz stavka 3.3.2. ovog Priloga OBD prati:
Za razinu 1A:
3.3.4.1. ako je ugrađen katalizator , smanjenje njego ve učink ovitosti;
3.3.4.2. ako je ugrađen filtar čestica, njego vu funkcionalnost i cjelo vitost;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/587  
3.3.4.3. neprekinut ost kruga ili potpuno otkazivanje elektroničkih aktuator a količine goriva i kuta ubrizga vanja sustava 
za ubrizga vanja goriva;
3.3.4.4. druge sasta vne dijelo ve sustava ili sustave za kontrolu emisi ja ili sasta vne dijelove ili sustave pogonsk og sklopa 
koji su povezani s računalom, a čiji kvar može prouzročiti da emisi je iz ispušne cijev i prek orače bilo koju 
graničnu vrijednost OBD-a zadanu u stavku 6.8.2. ovog Pravilnika. Primjer i takvih susta va ili sastavnih dijelova 
su oni za praćenje i kontrolu masenog protoka zraka, volume tričkog prot oka zraka (i temperature), tlaka 
prednabijan ja i tlaka u ulaznom cjevo vodu (i odgovara jući senzor i koji omogućuju odvijan je tih funkci ja);
3.3.4.5. ako se drukčije ne prat e, sve druge sasta vne dijelove pogonsk og sklopa koji se odnose na emisije povezane s 
računalom radi detekci je neprekinut osti kruga;
3.3.4.6. neisprav nosti i smanjenje učink ovitosti sustava EGR -a;
3.3.4.7. neisprav nosti i smanjenje učink ovitosti sustava za naknadnu obradu NO x koji upotrebljava reagens i podsustava 
za doziranje reage nsa;
3.3.4.8. neisprav nosti i smanjenje učink ovitosti sustava za naknadnu obradu NO x koji ne upotreblja va reagens.
Za razinu 1B:
sve druge sastavn e dijelove pogonsk og sklopa koji se odnose na emisije povezane s računalom radi detekcije 
neprekinut osti kruga.
Popis sastavnih dijelo va praćenih radi detekcije neprekinut osti kruga
(a) senzor atmosfer skog tlaka
(b) senzor tlaka ulaznog zraka
(c) senzor temperature ulaznog zraka
(d) senzor prot oka zraka
(e) senzor temperature rashladne tekući ne
(f) senzor zaklopke
(g) identif ikacij ski senzor cilindra
(h) senzor stupnja koljenastog vratila
(i) senzora kuta početka ubrizga vanja
(j) senzor regulaci je ubrizga vanja goriva
(k) senzor temperature ubrizganog goriva
(l) senzor tlaka ubrizgan og goriva
(m) senzor temperature ulja
(n) senzor tlaka ulja
(o) senzor temperature ispušnog plina
(p) senzor tlaka ispušnog plina
3.3.5. Proizv ođači mogu dokazati homolog acijsk om tijelu da određene sastavne dijelove ili susta ve nije potrebno 
pratiti ako, u slučaju njihova potpunog otkazivanja ili uklanjanja, emisi je ne prek oračuju granične vrijednosti 
OBD-a utvrđene u stavku 6.8.2. ovog Pravilnika.
3.3.5.1. Samo za razinu 1A
Sljedeće je uređaj e, međutim, potrebno pratiti s obzirom na potpuno otkazivanje ili uklanjanje (ako bi uklanjanje 
prouzročilo prek oračenje primjenjivih graničnih vrijednosti emisi ja iz stavka 6.3.10. ovog Pravilnika):
(a) filtar čestica ugrađen u motore s kompr esijskim paljenjem kao zasebna jedinica ili kao dio kombiniranog 
uređaj a za kontrolu emisi ja;HR Službeni list Europske unij e L 423/588 26.11.2021.  
(b) sustav za naknadnu obradu NO x ugrađen u motore s kompres ijskim paljenjem kao zasebna jedinica ili kao 
dio kombiniranog uređaja za kontrolu emisija;
(c) dizelski oksidaci jski katalizat or (DOC) ugrađen u motor e s kompre sijskim paljenjem kao zasebna jedinica ili 
kao dio kombiniranog uređaj a za kontrolu emisija.
3.3.5.2. Samo za razinu 1A
Uređaji navedeni u stavku 3.3.5.1. ovog Priloga prate se i s obzirom na kvarov e koji bi prouzročili prek oračenje 
primjenjivih graničnih vrijednosti OBD-a utvrđenih u stavku 6.8.2. ovog Pravilnika.
3.4. Svaki put kad se motor pokrene inicira se slijed dijagnostičkih provj era koji se mora barem jednom dovršiti ako 
su ispunjeni ispravni ispitni uvjeti. Ispitni se uvjeti biraj u tako da se svi dogode tijekom uobičajene vožnje, kako 
je predstavljena ispitivanjem tipa 1.
3.5. Aktiviranje indikator a neisprav nosti (MI)
3.5.1. OBD mora imati indikator neispravnosti koji vozač može lako opaziti. Indikator neispravnosti ne smije služiti ni 
za jednu drugu svrhu osim za upozoravan je vozača na pokretanje u nuždi, zadane načine rada s obzirom na 
emisi je ili sigur nosni način rada zbog neisprav nosti (limp-home). Indikator neispravnosti mora biti vidljiv u svim 
razumnim uvjetima osvjetljenja. Kad je aktivan, na njemu je prikazan simbol u skladu s normom ISO 2575. 
Vozilo ne smije imati više od jednog općeg indikatora neispravnosti za probleme povezane s emisijama. 
Dopušt eni su zasebni posebni indikat ori (npr . kočni sustav , vezanje sigur nosnog pojasa, tlak ulja itd.). Za 
indikator neispravnosti zabranjeno je upotreblja vati crvenu boju.
3.5.2. Za strategi je u kojima je za aktiviranje indikatora neispravnosti potrebno više od dva ciklusa pretk ondicioniranja 
proizv ođač mora dati podatk e i/ili tehničku procjenu kojima se primjereno dokazuje da sustav za praćenje 
detektira pogoršanje rada sastavnog dijela i djelotv orno i prav odobno. Ne prihvaćaju se strateg ije u kojima je za 
aktiviranje indikatora neisprav nosti u prosjeku potrebno više od deset voznih ciklusa. Indikat or neisprav nosti 
mora se aktivirati i svaki put kad se upravljanje motorom prebaci u trajn i zadani način rada s obzirom na 
emisi je zbog prek oračenja bilo koje granične vrijednosti OBD-a iz stavka 6.8.2. ovog Praviln ika ili zbog toga što 
OBD ne može ispuniti osnovne zahtjeve u pogledu praćenja naved ene u stavku 3.3.3. ili 3.3.4. ovog Priloga. 
Tijekom svak og razdoblja u kojem je stupanj pojave zatajen ja paljenja motor a taka v da će prema 
proizv ođačevim specif ikacij ama vjerojatno prouzročiti ošte ćenje katalizator a, indikator neispravnosti mora 
posebno isticati upozorenje, npr. treperenjem. MI se aktivira i kad je prekidač motor a u položa ju uključeno 
prije pokretanja motora te se deaktivira nakon početka rada motora ako prethodno nije detektirana 
neisprav nost.
3.6. Bilježenje kodova kvarova
3.6.1. OBD mora bilježiti privremene i potvrđene kodov e kvarov a koji pokazuju stanje susta va za kontrolu emisija. 
Zasebni se kodov i stanja (kodovi spremnosti) upotreblja vaju za identifikaciju pravilnog rada sustava za kontrolu 
emisi ja i onih susta va za kontrolu emisije za čije je potpuno ocjenjivanje potreban dulji rad vozila. Ako je 
indikator neisprav nosti aktiviran zbog pogoršanja ili neisprav nosti ili trajnog zadanog načina rada s obzirom na 
emisi je, mora se zapisati kod kvara kojim se identif icira vrsta neispravnosti. Kod kvara bilježi se i u slučaj evima iz 
stavaka 3.3.3.5. i 3.3.4.5. ovog Priloga.
3.6.2. Udaljenost prijeđena vozilom s aktiviranim indikator om neispravnosti mora biti uvijek dostupna putem 
serijskog sučelja na standardnom konektor u.
3.6.3. U slučaju vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja nije potrebno identificirati pojedinačne cilindre koji su 
zata jili ako je zabilježen jedinstveni kod kvara zbog zatajen ja paljenja u jednom ili više cilindara.
3.7. Deaktiviranje indikatora neispravnostiHR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/589  
3.7.1. Ako više nema zatajen ja paljenja na razinama koje bi prema proizv ođačevim specifi kaci jama mog le prouzročiti 
ošte ćenje katalizatora ili ako motor radi nakon što su uvjeti brzine i opterećenja promij enjeni tako da razina 
zata jenja neće prouzročiti ošteće nje katalizatora, MI se može vratiti u prethodno radno stanje iz prvog voznog 
ciklusa u kojem je detekti rana razina zatajenja paljenja i prebaciti u uobiča jeni način aktivacij e u sljedećim 
voznim ciklusima. Ako se MI vrati u prethodno radno stanje, odgovar ajući kodov i kvarova i pohranjene snimk e 
stanja smiju se izbr isati.
3.7.2. U slučaj u svih drugih neisprav nosti MI se može deaktivirati nakon tri uzastopna vozna ciklusa tijek om kojih 
susta v za praćenje odgov oran za aktivaciju indikatora više ne detektira neisprav nost i ako nije utvrđena druga 
neisprav nost koja bi neovisno aktivirala MI.
3.8. Brisanje koda kvara
3.8.1. OBD može izbr isati kod kvara i prijeđenu udaljenost te snimku stanja ako se isti kvar ne zabilježi ponovno 
tijekom najmanj e 40 ciklusa zagr ijavanja motor a ili 40 voznih ciklusa u kojima rad vozila ispunjav a sljedeće 
kriterije od (a) do (c):
(a) ukupno vrijeme od pokretanja motora je najmanje 600 sekundi;
(b) ukupan rad vozila na najmanje 40 km/h traje najmanj e 300 sekundi;
(c) kontinuiran rad vozila u praznom hodu (tj. voza č je otpustio komandu akceleratora , a brzina vozila nije 
veća od 1,6 km/h) je najmanje 30 sekundi.
3.9. Dvog orivna vozila
Općenit o, na dvogorivna vozila na plin za svaku vrstu goriva (benzin i PP/biometan/UNP) primjenjuju se svi 
zahtjevi u vezi s OBD-om kao i na jednogor ivna vozila. U tu se svrhu primjenjuje jedna od dvije mogućnosti iz 
stavaka 3.9.1. ili 3.9.2. ovog Priloga ili bilo koja njihova kombinaci ja.
3.9.1. Jedan OBD za obje vrste goriva
3.9.1.1. Sljedeći se postupci izvod e za svaku dijagnostiku u jedinstvenom OBD-u za rad na benzin i na PP/biometan/ 
UNP , neovi sno o gorivu koje se trenutačno upotrebljava ili svojstveno vrsti goriva:
(a) aktivacij a indikator a neispravnosti (vidjeti stavak 3.5. ovog Priloga);
(b) bilježenje koda kvara (vidjeti stavak 3.6. ovog Priloga );
(c) deaktivaci ja indikatora neispravnosti (vidjeti stavak 3.7. ovog Priloga);
(d) brisanje koda kvara (vidjeti stavak 3.8. ovog Priloga ).
Za sastavne dijelove ili sustave koje je potrebno pratiti može se upotrebljavati zasebna dijagnostika za svaku 
vrstu goriva ili zajednička dijagnostika.
3.9.1.2. OBD se može sastojati od jednog ili više računala.
3.9.2. Dva zasebna OBD-a, po jedan za svaku vrstu goriva
3.9.2.1. Sljedeći se postupci izvode međusobno neovisno kad vozilo radi na benzin i na PP/biometan/UNP:
(a) aktivacij a indikator a neispravnosti (vidjeti stavak 3.5. ovog Priloga);
(b) bilježenje koda kvara (vidjeti stavak 3.6. ovog Priloga );
(c) deaktivaci ja indikatora neispravnosti (vidjeti stavak 3.7. ovog Priloga);
(d) brisanje koda kvara (vidjeti stavak 3.8. ovog Priloga ).HR Službeni list Europske unij e L 423/590 26.11.2021.  
3.9.2.2. Zasebni OBD-i mogu se sastojati od jednog ili više računala.
3.9.3. Posebni zahtjevi za prijenos dijagnostičkih signala iz dvogorivnih vozila
3.9.3.1. Na zahtjev dijagnostičk og alata za skeniran je dijagnostički signali šalju se na izvori šne adrese. Upotreba 
izvorišnih adresa opisana je u normi iz stavka 6.5.3.2. podsta vka (a) Dodatka 1. ovom Prilogu.
3.9.3.2. Identifikacija informacija koje se odnose na specifi čno gorivo može se postići:
(a) na teme lju izvor išnih adresa; i/ili
(b) na teme lju prekidača za odabir goriva; i/ili
(c) na teme lju kodov a kvara specifič nih za određenu vrstu goriva.
3.9.4. Kad je riječ o kodu stanja (kak o je opisan u stavku 3.6. ovog Priloga), ako je najmanje jedna dijagnostička poruka 
o spremnosti specifična za određenu vrstu goriva, mora se upotr ijebiti jedna od sljedeće dvije mogućnosti:
(a) kod stanja specifičan za gorivo, tj. koriste se dva koda stanja, po jedan za svaku vrstu goriva;
(b) kod stanja pokazuje da su sustavi za kontrolu za obje vrste goriva (benzin i PP/biometan/UNP) potpuno 
provje reni kad su susta vi za kontrolu potpuno provjereni za jednu vrstu goriva.
Ako nijedna dijagnostička poruka o spremnosti nije specifi čna za određenu vrstu goriva, dovoljan je samo jedan 
kod stanja.
3.10. Dodatne odredbe za vozila koja primjenjuju strategi je isključivanja motor a
3.10.1. Vozni ciklus
3.10.1.1. Autonomno pono vno pokretanje motora koje nalaže upravljački sustav motor a nakon isključivanja motora 
može se smatrati novi m voznim ciklusom ili nastav kom postojećeg voznog ciklusa.
4. ZAHT JEVI KOJI SE ODNOSE NA HOMOL OGA CIJU TIPA OBD-a
4.1. Proizv ođač može zahtijevati od homologa cijsk og tijela da prihvati OBD za homologa ciju čak i ako u susta vu 
postoj e neisprav nosti zbog kojih posebni zahtjevi iz ovog Priloga nisu u potpunosti ispunjeni. Homolog acijsk o 
tijelo može homologirati do dva zasebna sasta vna dijela ili sustava s neispravnostima.
Ako proizvođ ač prihvati posebne uvjete za zatajenje paljenja iz stavka 3.3.3.2.1. ovog Priloga , ti uvjeti se ne 
smatraj u neisprav nošću.
4.2. U razmatranju zahtjeva homolog acijsk o tijelo utvrđuje je li sukladnost sa zahtjevima iz ovog Priloga neizvediva 
ili neopravdana.
Homolog acijsk o tijelo uzima u obzir detaljne podatke proizv ođača o elementima kao što su, među ostalim, 
tehnička izvedivo st, vrijeme do početka proizv odnje i ciklusi proizvod nje, uključujući postupno uvođenje ili 
postupno povlačenje motora ili modela vozila i planirane nadogradnje računala, stupanj očekivane 
djelotv ornosti OBD-a u pogledu ispunjavanja zahtjeva iz ovog Pravilnika te je li proizvođač pokazao 
prihvatljivu razinu nasto janja da ispuni zahtjeve ovog Praviln ika.
4.2.1. Homolog acijsk o tijelo ne smije odobr iti nijedan zahtjev za prihvaćanjem nedostatka koji zaprav o znači da 
zahtij evana dijagnostička jedinica za praćenje uopće ne postoj i ili da ne postoj i obvezno bilježenje i 
izvješćivanje podataka koje se odnosi na neku jedinicu za praćenje.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/591  
4.2.2. Za razinu 1A
Homolog acijsk o tijelo mora odbiti svaki zahtjev za prihvaćanjem nedostatka u kojem se ne poštuju granične 
vrijednosti OBD-a iz stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika.
Za razinu 1B
Homolog acijsk o tijelo mora odbiti svaki zahtjev za prihvaćanjem nedostatka u kojem se ne poštuju granične 
vrijednosti OBD-a iz regionalnog zakonoda vstva pomnožene faktorom propisanim regionalnim 
zakonoda vstvom, koji ne može biti veći od dva.
4.3. Redoslij ed utvrđivanja nedostataka određen je kako slijedi: za motor e s vanjskim izvorom paljenja najprije se 
utvrđuju nedostaci koji se odnose na stavk e 3.3.3.1., 3.3.3.2. i 3.3.3.3. ovog Priloga, a za motore s 
kompre sijskim paljenjem nedostaci koji se odnose na stavk e 3.3.4.1., 3.3.4.2. i 3.3.4.3. ovog Priloga.
4.4. Prije ili tijekom homologaci je ne smije se odobr iti nijedan nedostatak koji se odnosi na zahtjeve iz stavka 6.5. 
Dodatka 1. ovom Prilogu, uz iznimku stavka 6.5.3.5. tog Dodatka.
4.5. Razdoblje prihvatljivost i nedostataka
4.5.1. Prisutnost nedostatka dopušt ena je tijek om dvogodišnjeg razdoblja nakon datuma homologaci je, osim ako se 
može primjereno dokazati da bi za uklanjanje nedostatka bilo nužno učiniti znatne preinake na konstr ukciji 
vozila te da bi za to bilo potrebno dodatno vrijeme dulje od dvije godine. U tom se slučaju prisutnost 
nedostatka može dopustiti tijek om razdoblja koje nije dulje od tri godine.
4.5.2. Proizv ođač može zatražiti od homologaci jskog tijela da retroaktivno odobr i nedostatak ako je taj nedostatak 
otkr iven nakon dodjele originalne homolog acije. U tom slučaju prisutnost nedostatka može se dopustiti 
tijekom dvogodišnjeg razdoblja od datuma obavješćiv anja homolog acijsk og tijela, osim ako se može 
primjereno dokazati da bi za uklanjanje nedostatka bilo nužno učiniti znatne preinake na konstr ukci ji vozila te 
da bi za to bilo potrebno dodatno vrijeme dulje od dvije godine. U tom se slučaju prisutnost nedostatka može 
dopustiti tijek om razdoblja koje nije dulje od tri godine.
4.6. Na zahtjev proizvođača, vozilo s OBD-om može se prihvatiti za homologaci ju s obzirom na emisi je, iako sustav 
ima jedan ili više nedostataka koji uzrokuju da posebni zahtjevi ovog Priloga nisu potpuno ispunjeni, pod 
uvjet om da su ispunjene posebne administrativne odredbe utvrđene u stavku 3. ovog Priloga.
Homolog acijsk o tijelo o svojoj odluci o odobravanju zahtjeva za prihvaćanje nedostatka obav ješćuje sve ostale 
ugov orne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Praviln ik.HR Službeni list Europske unij e L 423/592 26.11.2021.  
Dodatak 1. 
Funkcionalni aspekti ugrađenih dijagnostičkih sust ava 
1. UVOD
U ovom Dodatku opisani su postupci ispitivanja u skladu sa stavk om 3. ovog Priloga. U postupku se opisuje 
metoda provj ere rada OBD-a ugrađenog u vozilo simuliranjem kvarov a odgo varaj ućih upra vljačkih susta va 
motor a ili susta va za kontrolu emisi ja. Njime se uz to utvrđuju postupci za utvrđivanje trajnosti OBD-a.
Proizv ođač je radi simulacij e kvarov a dužan staviti na raspolaganje neispravne sastavn e dijelo ve i/ili elektr ične 
uređaj e. U mjerenju u ciklusu ispitivanja tipa 1. ti neisprav ni sastavni dijelovi ili uređaj i ne smiju uzrok ovati da 
emisi je iz vozila prek orače granične vrijednosti OBD-a utvrđene u tablici 4A i tablici 4B (prema potrebi) iz 
stavka 6.8.2. ovog Pravilnika za više od 20 %. Za elektr ične kvarov e (kratki spoj/otvoreni krug) emisije smiju 
prek oračiti granične vrijednosti OBD-a za više od 20 %.
Kad se vozilo ispituje s ugrađenim neisprav nim sasta vnim dijelom ili uređaj em, OBD-u se dodjeljuje homologaci ja 
ako se aktivira indikator neispravnosti. OBD-u se dodjeljuje homologaci ja i ako se indikator neisprav nosti aktivira 
ispod graničnih vrijednosti OBD-a.
2. OPIS ISPITIV ANJA
2.1. Ispitivanje OBD-a sastoji se od sljedećih faza:
2.1.1. simulacij e neispravnosti sastavnog dijela upravlj ačke jedinice motora ili sustava za kontrolu emisija;
2.1.2. pretk ondicioniranja vozila sa simuliranom neisprav nošću tijek om pretk ondicioniranja utvrđenog u stavku 6.2.1. 
ili 6.2.2. ovog Dodatka;
2.1.3. vožnje vozila sa simuliranom neisprav nošću tijek om ciklusa ispitivanja tipa 1. i mjerenja emisi ja vozila. Za vrijeme 
vožnje vozila sa simuliranom neisprav nošću ne primjenjuju se indeks i dijagrama vožnje ni dopušte na odstupanja 
iz stavka 2.6.8.3.2. Priloga B6.;
2.1.4. utvrđivanja reagira li OBD na simuliranu neisprav nost i prikazuje li vozaču neisprav nost na odgovar ajući način.
2.2. Alternativno se na zahtjev proizvođ ača neisprav nost jednog ili više sastavnih dijelo va može elektronički simulirati 
u skladu sa zahtjevima iz stavka 6. ovog Dodatka.
2.3. Proizv ođači mogu zatražiti da se praćenje ne prov odi u ciklusu ispitivanja tipa 1. ako se homolog acijsk om tijelu 
može dokazati da bi se praćenjem u uvjetima ciklusa ispitivanja tipa 1. ograničili uvjeti praćenja dok je vozilo u 
uporabi.
3. ISPITNO VOZILO I GORIV O
3.1. Vozilo
Ispitno vozilo mora ispunjav ati zahtjeve iz stavka 2.3. Priloga B6. ovom Praviln iku.
3.2. Gor ivo
Za ispitivanje se upotreblja va odgo varajuće referentno gorivo opisano u Prilogu B3. ovom Pravilniku. 
Homolog acijsk o tijelo može za svaku vrstu kvara koja se ispituje (opisanima u stavku 6.3. ovog Dodatka) 
odabrati gorivo među referen tnim gorivima opisanima u Prilogu B3. ovom Pravilniku u slučaj u ispitivanja 
jednogor ivnog vozila na plin ili dvogori vnog vozila na plin. Odabrana vrsta goriva ne smije se mijenja ti ni u 
jednoj fazi ispitivanja (opisanoj u stavcima od 2.1. do 2.3. ovog Dodatka). Ako se kao gorivo upotrebljava UNP ili 
PP/biometan, dopušt eno je pokretanje motor a benzinom i prebacivanje na UNP odnosno PP/biometan nakon 
unapr ijed određenog razdoblja, pri čemu se tim prebacivanjem upravlja automa tski i vozač to razdoblje ne može 
promij eniti.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/593  
4. ISPITNA TEMPERA TURA I ISPITNI TLAK
4.1. Ispitna temperatura i tlak moraju ispunjav ati zahtjeve za ispitivanje tipa 1., kako je opisano u Prilogu B6. ovom 
Pravi lniku.
5. ISPITNA OPREMA
5.1. Dinamometar s valjcima
Dinamometar s valjcima mora ispunjav ati zahtjeve Priloga B5. ovom Praviln iku.
6. POSTUP AK ISPITIV ANJA OBD-a
Preg led postupka ispitivanja OBD-a prikazan je na slici C5.App1/1. Taj je preg led isključivo informativan.
Slika C5.App1/1
Pregled demonstracijskog ispitivanja
6.1. Radni ciklus na dinamometr u s valjcima je primjenjivi WLTC vože n u ispitivanju tipa 1., kako je utvrđeno u 
prilozima u dijelu B.HR Službeni list Europske unij e L 423/594 26.11.2021.  
6.1.1. Ispitivanje tipa 1. ne mora se prov oditi za dokazivanje elektr ičnih kvarova (kratki spoj/otvoreni krug). Proizv ođač 
može dokazati te kvarov e vožnj om u uvjetima u kojima se taj sastavn i dio upotrebljava te u kojima se pojavlj uju 
uvjeti koji se prate . Ti se uvjeti dokumentira ju u homologaci jskoj dokumentacij i.
6.1.2. Prije dokazivanja svake vrste kvara briše se memor ija s kodovima kvara.
6.2. Pretk ondicioniranje vozila
6.2.1. Pretk ondicioniranje za prilagođa vanje
Pretk ondicioniranje za prilagođa vanje sastoji se od dva dijela:
(a) pretk ondicioniranje za prilagođavan je bez kvara;
(b) pretk ondicioniranje za prilagođavan je s kvarom
na izbor proizv ođača.
Razina 1A
Pretk ondicioniranje za prilagođavanje sastoji se od najmanje jednog ispitivanja WLTC-a s 4 faze, pri čemu su ti 
WLTC-ovi uzastopni. Na proizvođ ačev zahtjev proizv ođača i uz odobrenje homolog acijsk og tijela može se 
upotr ijebiti alternati vna metoda za prilagođavanje umjesto ispitivanja s 4 faze.
Ako je kod kvara pohranjen nakon pretk ondicioniranja za prilagođa vanje, proizvođač briše taj kod kvara.
Razina 1B
Pretk ondicioniranje za prilagođavanje sastoji se od najmanje jednog ispitivanja WLTC-a s 3 faze, pri čemu su ti 
WLTC-ovi uzastopni. Na proizvođ ačev zahtjev proizv ođača i uz odobrenje homolog acijsk og tijela može se 
upotr ijebiti alternati vna metoda za prilagođavanje umjesto ispitivanja s 3 faze.
Ako je kod kvara pohranjen nakon pretk ondicioniranja za prilagođa vanje, proizvođač briše taj kod kvara.
6.2.2. Pretk ondicioniranje za praćenje
6.2.2.1. Samo razina 1A
Ovisno o tipu motora i nakon izazivanja nekog od kvarova iz stavka 6.3. ovog Dodatka vozilo se pretk ondicionira 
tako da ga se vozi u najmanje dva uzast opna ispitivanja WLTC-a s 4 faze.
Samo za razinu 1B
Ovisno o tipu motora i nakon izazivanja nekog od kvarova iz stavka 6.3. ovog Dodatka vozilo se pretk ondicionira 
tako da ga se vozi u najmanje dva uzast opna ispitivanja WLTC-a s 3 faze.
6.2.3. Samo razina 1A
Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homologaci jskog tijela mogu se upotrebljavati alternativne metode 
pretk ondicioniranja.
Obrazloženje za primjenu dodatnih ciklusa pretk ondicioniranja ili pretk ondicioniranja altern ativnim metoda ma i 
podaci o tim ciklusima/metodam a moraju biti dokumentirani u homologaci jskoj dokumentaciji.
6.3. Kvaro vi na temelju kojih se ispituje
6.3.1. Za vozila s vanjskim izvorom paljenja:
6.3.1.1. zamjena katalizatora istrošenim ili neispravni m katalizator om ili elektronička simulacij a takvo g kvara;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/595  
6.3.1.2. zata jenje paljenja motora u skladu s uvjetima za praćenje zatajen ja paljenja iz stavka 3.3.3.2. ovog Priloga;
6.3.1.3. zamjena senzora kisika istrošenim ili neisprav nim senzorom kisika ili elektronička simulacij a takvo g kvara;
6.3.1.4. prekid elektr ične veze s bilo kojim sastavn im dijelom povezanim s emisi jama koji je spojen s računalom za 
upra vljanje pogonskim sklopom (ako je dio aktivan za odabrani tip goriva);
6.3.1.5. prekid elektr ične veze elektroničk og uređaj a za kontrolu pročišća vanja emisi ja nastalih isparavanjem (ako je vozilo 
opremljeno takvim uređaje m i ako je uređaj aktivan za odabranu vrstu goriva).
6.3.2. Za vozila s motorima s kompresi jskim paljenjem:
6.3.2.1. ako je ugrađen, zamjena katalizatora istrošenim ili neispravnim katalizatorom ili elektronička simulacija takvog 
kvara;
6.3.2.2. ako je ugrađen, potpuno uklanjanje filtra čestične tvar i ili, ako su senzor i sasta vni dio filtra, stavljanje neispravnog 
sklopa filtra;
6.3.2.3. prekid elektr ične veze s bilo kojim elektroničkim aktuatorom količine goriva i kuta ubrizga vanja susta va za 
ubrizga vanja goriva;
6.3.2.4. prekid elektr ične veze s bilo kojim sastavn im dijelom povezanim s emisi jama koji je spojen s računalom za 
upra vljanje pogonskim sklopom.
6.3.2.5. U ispunjav anju zahtjeva iz stavaka 6.3.2.3. i 6.3.2.4. ovog Dodatka i u dogo voru s homologaci jskim tijelom 
proizv ođač mora poduzeti odgo varajuće korake radi dokazivanja da OBD upozorava na kvar kad se dogodi 
prekid elektr ične veze.
6.3.2.6. Proizv ođač mora tijekom homologaci jskog ispitivanja dokazati da OBD detektira neisprav nosti u protoku EGR -a i 
hladnjaku.
6.4. Ispitivanje OBD-a
6.4.1. Za vozila s motorima s vanjskim izvor om paljenja:
6.4.1.1. nakon pretk ondicioniranja vozila u skladu sa stavk om 6.2. ovog Dodatka ispitno vozilo vozi ispitivanje tipa 1.;
Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja tog ispitivanja kad nastane bilo koji od uvjeta iz 
stavaka od 6.4.1.2. do 6.4.1.6. ovog Dodatka. Indikator neispravnosti može se aktivirati i tijek om pretk ondici ­
oniranja. Tehnička služba može zamijeniti te kvarov e drugim kvarov ima u skladu sa stavk om 3.3.3.4. ovog 
Priloga. U svrhu homolog acije, međutim, ukupni broj simuliranih kvarov a ne smije biti veći od četir i (4).
U slučaju ispitivanja dvogorivnog vozila na plin upotreblja vaju se obje vrste goriva s najv iše četir i (4) simulirana 
kvara prema izbor u homolog acijsk og tijela.
6.4.1.2. zamjena katalizator a istrošenim ili neisprav nim katalizatorom ili elektronička simulacij a istrošenog ili neisprav nog 
katalizator a čime se uzrokuju emisije koje prek oračuju granične vrijednosti OBD-a za NMHC ili NOx iz 
stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika;
6.4.1.3. stanje izazvanog zatajen ja paljenja u skladu s uvjetima za praćenje zata jenja paljenja iz stavka 3.3.3.2. ovog Priloga 
kojim se uzrokuju emisije koje prek oračuju bilo koju graničnu vrijednost OBD-a iz stavka 6.8.2. ovog Praviln ika;HR Službeni list Europske unij e L 423/596 26.11.2021.  
6.4.1.4. zamjena senzora kisika istrošenim ili neisprav nim senzorom kisika ili elektronička simulacij a istrošenog ili 
neisprav nog senzora kisika čime se uzrokuju emisije koje prek oračuju bilo koju graničnu vrijednost OBD-a iz 
stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika;
6.4.1.5. prekid elektr ične veze elektroničk og uređaj a za kontrolu pročišća vanja emisi ja nastalih isparavanjem (ako je vozilo 
opremljeno takvim uređaje m i ako je uređaj aktivan za odabranu vrstu goriva);
6.4.1.6. prekid elektr ične veze s bilo kojim drugim sasta vnim dijelom pogonsk og sklopa povezanim s emisi jama i 
spojenim s računalom čime se uzrokuju emisi je koje prek oračuju bilo koju graničnu vrijednost OBD-a iz 
stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika (ako je dio aktivan za odabranu vrstu goriva).
6.4.2. Za vozila opremljena motorima s kompresi jskim paljenjem:
6.4.2.1. nakon pretk ondicioniranja vozila u skladu sa stavk om 6.2. ovog Dodatka ispitno vozilo vozi ispitivanje tipa 1.;
Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja tog ispitivanja kad nastane bilo koji od uvjeta iz 
stavaka od 6.4.2.2. do 6.4.2.5. ovog Dodatka. Indikator neispravnosti može se aktivirati i tijek om pretk ondici ­
oniranja. Tehnička služba može zamijeniti te kvarov e drugim kvarov ima u skladu sa stavk om 3.3.4.4. ovog 
Priloga. U svrhe homologaci je, međutim, ukupan broj simuliranih kvarov a ne smije biti veći od četir i (4).
6.4.2.2. ako je ugrađen, zamjena katalizator a istrošenim ili neisprav nim katalizatorom ili elektronička simulacija 
istrošenog ili neisprav nog katalizator a čime se uzrokuju emisije koje prek oračuju bilo koju graničnu vrijednost 
OBD-a iz stavka 6.8.2. ovog Pravilnika;
6.4.2.3. ako je ugrađen, potpuno uklanjanje filtra čestica ili njegova zamjena neispravnim filtrom koji ispunjava uvjet e iz 
stavka 6.3.2.2. ovog Dodatka čime se uzrokuju emisi je koje prek oračuju bilo koju graničnu vrijednost OBD-a iz 
stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika;
6.4.2.4. uz upućivanje na stavak 6.3.2.5. ovog Dodatka, prekid elektr ične veze s bilo kojim elektroničkim aktuatorom 
količine goriva i kuta ubrizga vanja susta va za ubrizga vanja goriva čime se uzrokuju emisi je koje prek oračuju bilo 
koju graničnu vrijednost OBD-a iz stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika;
6.4.2.5. uz upućivanje na stavak 6.3.2.5. ovog Dodatka, prekid elektr ične veze s bilo kojim drugim sasta vnim dijelom 
pogonsk og sklopa povezanim s emisijama i spojenim s računalom čime se uzrokuju emisi je koje prek oračuju bilo 
koju graničnu vrijednost OBD-a iz stavka 6.8.2. ovog Pravi lnika.
6.5. Dijagnostički signali
6.5.1. Rezer virano
6.5.1.1. Nak on što se utvrdi prva neisprav nost bilo kojeg sastavn og dijela ili susta va, u memor iju računala sprema se 
„snimka” stanja motor a u tom trenutku. Ako se zatim dogodi neisprav nost sustava za dovod goriva ili zata jenje 
paljenja, sve prethodno pohranjene snimk e stanja zamjenjuju se stanjima sustava za dovod goriva ili zatajen ja 
paljenja (ovisno o tome što se prije dogodi). Snimke stanja motor a obuhvaćaju, među ostalim, izračunane 
vrijednosti opterećenja, brzinu vrtnje motora (RPM), vrijednosti ugađanja gorivu (ako su raspoložive), tlak goriva 
(ako je raspoloživ), brzinu vozila (ako je raspoloživa), temperatur u rashladnog sredstva motora, tlak usisne 
razvod ne cijevi, stanje sustava za dovod goriva (npr . otvorena ili zatvo rena regulacijska petlja) (ako je raspoloživa) 
i kod kvara zbog kojeg se pohrana podataka aktivirala. Proizvođa č za snimku stanja izabire najprikladniji skup 
uvjeta radi olakšav anja djelotv ornih popravaka. Potrebna je samo jedna snimka podataka. Proizvođači mogu 
odlučiti da se čuvaju i dodatne snimke pod uvjetom da se barem zahtij evana snimka može očitati općim alatom 
za skeniranje koji ispunjava specifi kaci je iz stavaka 6.5.3.2. i 6.5.3.3. ovog Dodatka. Ako se kod kvara koji je 
prouzročio snimanje stanja izbr iše u skladu sa stavk om 3.8. ovog Priloga, mogu se izbr isati i pohranjena stanja 
motor a.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/597  
6.5.1.2. Ako je moguće, uz informaci je propisane za snimku stanja na zahtjev se sljedeći signali stavl jaju na raspolagan je 
putem serijskog sučelja na normiranom dijagnostičk om konektor u ako su te informaci je raspoložive u računalu 
vozila ili ako ih se može utvrditi na temelju informacija dostupnih računalu vozila: broj dijagnostičkih kodov a 
kvara, temperatura rashladne tekućine, stanje sustava za dovod goriva (zatvorena petlja, otvorena petlja, drugi 
podaci), vrijednosti ugađanja gorivu, kut pretpaljenja, temperatura usisnog zraka, tlak zraka u usisnoj grani, 
brzina prot oka zraka, brzina vrtnje motora (RPM), vrijednost iz senzora zaklopke, stanje sekundar nog zraka 
(ispred, iza ili atmosferski), izračunana vrijednost opterećenja, brzina vozila, tlak goriva, senzor kisika, lambda- 
sonda i identif ikacij ski broj koda kvara.
Signali se daju u standardnim mjer nim jedinicama prema specifikacijama u stavku 6.5.3. ovog Dodatka. Stvar ni se 
signali jasno identif iciraju zasebno od zadanih vrijednosti signala ili signala sigur nosnog načina rada zbog 
neisprav nosti (limp-home).
6.5.1.3. Za sve sustave za kontrolu emisija čiji se rad ocjenjuje zasebnim ispitivanjima u vozilu (katalizato r, senzor kisika 
itd.), osim detekcije zata jenja paljenja, praćenja sustava za dovod goriva i sveobuhvatnog praćenja sastavn ih 
dijelova, rezultati najno vijih ispitivanja kojima je vozilo podvrgnuto i granične vrijednosti s kojima se susta v 
uspoređuje mora ju biti dostupni putem serijskog sučelja na standardiziranom dijagnostičk om konektor u u skladu 
sa specifikacijama u stavku 6.5.3. ovog Dodatka. Za prethodno izuzete praćene sasta vne dijelo ve i susta ve podatak 
o prolazu/neuspjehu za najnovi je rezultate ispitivanja mora biti dostupan putem dijagnostičk og konekto ra.
Svi podaci o radnoj učink ovitosti u uporabi OBD-a koji se moraju pohranjivati u skladu s odredbama iz stavka 7.6. 
ovog Dodatka moraju biti dostupni putem serijskog sučelja na standardiziranom dijagnostičk om konekto ru u 
skladu sa specifi kaci jama iz stavka 6.5.3. ovog Dodatka.
6.5.1.4. Zahtjevi za OBD na temelju kojih je vozilo certificirano i glavni sustavi za kontrolu emisi ja koje OBD prati prema 
stavku 6.5.3.3. ovog Dodatka mora ju biti dostupni putem serijskog sučelja na standardiziranom dijagnostičk om 
konekto ru u skladu sa specifi kaci jama iz stavka 6.5.3. ovog Dodatka.
6.5.1.5. Identifikacijski broj umjeravan ja softvera mora biti dostupan putem serijskog sučelja na standardiziranom 
dijagnostičk om konekto ru za sve tipo ve vozila koji se stavljaju u uporabu. Identifikacijski broj umjeravan ja 
softvera mora biti dan u standardiziranom formatu.
6.5.2. Dijagnostički susta v sustava za kontrolu emisi ja ne treba ocjenjivati sastavne dijelove tijekom neisprav nosti ako bi 
to ocjenjivanje mog lo ugroziti sigur nost ili izazvati kvar sasta vnog dijela.
6.5.3. Dijagnostički sustav susta va za kontrolu emisija mora omogućavati standardiziran i neograničen pristup te biti u 
skladu sa sljedećim ISO normama i/ili SAE specifi kaci jama. Proizvođača može odabrati primjenu novi jih verzi ja.
6.5.3.1. Za prijenos podataka između sustava ugrađenog u vozilu i vanjsk og uređaja primjenjuje se sljedeća norma:
(a) ISO 15765-4:2011 „Cesto vna vozila – Dijagnostika na regulat oru mrežnih podr učja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi 
za sustave koji se odnose na emisiju” od 1. veljače 2011 .
6.5.3.2. Nor me koje se primjenjuju za prijeno s informaci ja bitnih za OBD:
(a) ISO 15031-5 „Cesto vna vozila – Prijenos podataka između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se 
odnosi na emisi ju – 5. dio: Dijagnostičke usluge vezane za emisi je” od 1. travnja 2011 . ili SAE J1979 od 
23. veljače 2012 .;
(b) ISO 15031-4 „Cesto vna vozila – Prijenos podataka između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se 
odnosi na emisiju – 4. dio: Vanjska ispitna oprema” od 1. lipnja 2005 . ili SAE J1978 od 30. travn ja 2002 .;
(c) ISO 15031-3 „Cesto vna vozila – Prijenos podataka između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se 
odnosi na emisiju – 3. dio: Dija gnostički konekto r i povezani strujni krugovi: specif ikacij a i uporaba” od 
1. srpnja 2004 . ili SAE J 1962 od 26. srpnja 2012 .;HR Službeni list Europske unij e L 423/598 26.11.2021.  
(d) ISO 15031-6 „Cesto vna vozila – Prijenos podataka između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se 
odnosi na emisi ju – 6. dio: Definicije kodov a pogrešaka dijagnostike” od 13. kolovoza 2010 . ili SAE J2012 od 
7. ožujka 2013 .;
(e) ISO 27145 „Cesto vna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva WWH-OBD dijagnostike (WWH-OBD)” od 
15. 8. 2012 . uz ograničenje da se kao podatk ovna veza smije koristiti samo ona iz stavka 6.5.3.1. 
podstavka (a);
(f) ISO 14229:2013 „Cesto vna vozila – Jedinstveno dijagnostičk o posluživanje (UDS)”‚ uz ograničenje da se kao 
podatk ovna veza smije koristiti samo ona navedena u stavku 6.5.3.1. podstavku (a).
Nor me (e) i (f) smiju se primjenjivati umjesto norme (a).
6.5.3.3. Ispitna oprema i dijagnostički alati potrebni za komunikaci ju s OBD-ima mora ju ispunjavati funkcionalne 
specifikacije iz norme iz stavka 6.5.3.2. podstavka (b) ovog Dodatka ili biti bolji od tih specifi kaci ja.
6.5.3.4. Osno vni dijagnostički podaci (kao što je navedeno u stavku 6.5.1.) i dvosmjern e kontrolne informaci je dostavlj aju 
se u formatu i jedinicama propisanima u normi iz stavka 6.5.3.2. podsta vka (a) ovog Dodatka i mora ju biti 
dostupni pomoću dijagnostičk og alata koji ispunjava zahtjeve norme iz stavka 6.5.3.2. podsta vka (b) ovog 
Dodatka.
Proizv ođač vozila mora nacionalnom tijelu za norme dostaviti detalje o svim dijagnostičkim podacima 
povezanima s emisijama, npr. o PID-u, identif ikacij skoj oznaci OBD-o ve jedinice za praćenje i identif ikacij skim 
kodov ima ispitivanja koji nisu navedeni u normi iz stavka 6.5.3.2. podsta vka (a) ovog Dodatka, ali su povezani s 
ovim Pravilnik om.
6.5.3.5. Kad se zabilježi kvar , proizvođač ga identificira služeći se odgovara jućim kodom kvara koji je definiran u nekoj od 
ISO/SA E normi iz stavka 6.5.3.2. podsta vka (d) ovog Dodatka, koji se odnosi na „dijagnostičk e kodov e 
neisprav nosti sustava povezane s emisi jama”. Ako takva identif ikacij a nije moguća, proizv ođač može koristiti 
proizv ođačke dijagnostičk e kodove kvarov a prema istoj normi. Svi kodovi kvarov a mora ju biti dostupni pomoću 
standardne dijagnostičk e opreme koja ispunjava odredbe stavka 6.5.3.3. ovog Dodatka.
6.5.3.6. Sučelje između vozila i dijagnostičk og uređaja za ispitivanje mora biti standardizirano i ispunjav ati sve zahtjeve 
norme iz stavka 6.5.3.2. podstavka (c) ovog Dodatka. Položaj ugradnje, koji mora odobr iti upravno tijelo, mora 
biti lako dostupan servisnom osoblju, ali i zaštićen od nedopušt enih zahvata nekvalificiranog osoblja.
7. RADNA UČINK OVITOST U UPORABI
Ova j se stavak primjenjuje samo na razinu 1A.
7.1. Opći zahtjevi
7.1.1. Svaka jedinica za praćenje OBD-a mora se aktivirati najmanj e jednom po voznom ciklusu u kojem su ispunjeni 
uvjeti za praćenje kako su navedeni u stavku 7.2. ovog Dodatka. Proizvođ ači ne smiju upotr ijebiti izračunani 
omjer (ili bilo koji njegov element) ni bilo koji drugi pokazate lj učestalosti jedinice za praćenje kao uvjet za 
praćenje bilo koje jedinice.
7.1.2. Omjer radne učink ovitosti u uporabi (IUPR) određene jedinice za praćenje M OBD-a i radne učink ovitosti u 
uporabi uređaja za kontrolu onečišćenja je:
IUPR M = brojnik M / nazivnik M
7.1.3. Usporedba brojnika i nazivnika pokazuje koliko se često neka jedinica za praćenje aktivira u odnosu na rad vozila. 
Kako bi se osiguralo da proizv ođači prate IUPR M na jednak način, navode se detaljni zahtjevi za definiran je i 
poveća vanje vrijednosti tih brojača.HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/599  
7.1.4. Ako je, u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga, vozilo opremljeno nekom jedinicom za praćenje M, IUPR M ne smije 
biti manji od sljedećih minimalnih vrijednosti:
(a) 0,260 za jedinice za praćenje sustava za sekundar ni zrak i druge jedinice povezane s pokretanjem hladnog 
motora;
(b) 0,520 za jedinice za praćenje za kontrolu emisi ja nastalih isparav anjem;
(c) 0,336 za sve druge jedinice za praćenje.
7.1.5. Vozila moraju ispunjava ti zahtjeve iz stavka 7.1.4. ovog Dodatka do kilometraže planiranog radnog vijeka, kako je 
definiran a u stavku 6.7. ovog Praviln ika.
7.1.6. Smatra se da su zahtjevi iz ovog stavka ispunjeni za određenu jedinicu za praćenje M ako su za sva vozila određene 
porodice po OBD-u proizvedena u određenoj kalendarsk oj godini ispunjeni sljedeći statistički uvjeti:
(a) prosječni IUPR M nije manji od minimalne vrijednosti primjenjive za tu jedinicu za praćenje;
(b) IUPR M više od 50 % svih vozila nije manji od minimalne vrijednosti primjenjive za tu jedinicu za praćenje.
7.2. Brojnik M
7.2.1. Brojnik određene jedinice za praćenje je brojač kojim se mjer i koliko je puta vozilo radilo tako da su nastupili svi 
uvjeti za praćenje, kako ih je definirao proizvođač, nužni da bi jedinica detektirala neispravnost radi upozoravanja 
vozača. Brojnik se ne povećava više od jednom po voznom ciklusu, osim ako za to postoj e opravdani tehnički 
razlozi.
7.3. Nazivnik M
7.3.1. Nazivnik služi kao brojač koji prikazuje broj vožnji vozila, uzima jući u obzir posebne uvjet e za zadanu jedinicu za 
praćenje. Nazivnik se poveća va najmanje jednom po voznom ciklusu ako su tijek om tog voznog ciklusa ispunjeni 
ti uvjeti, a opći se nazivnik poveća va kako je naved eno u stavku 7.5. ovog Dodatka, osim ako je nazivnik blokiran 
u skladu sa stavk om 7.7. ovog Dodatka.
7.3.2. Uz zahtjeve iz stavka 7.3.1. ovog Dodatka:
(a) nazivnici jedinice za praćenje susta va za sekundar ni zrak poveća vaju se ako rad sustava za sekundar ni zrak za 
koji je izdana naredba traje najmanje 10 sekundi. Za potrebe utvrđivanja vremena tog rada, OBD ne smije 
obuhvatiti vrijem e tijekom ometajućeg djelovanja sustava za sekundar ni zrak samo za potrebe praćenja;
(b) nazivnici jedinica za praćenje sustava koji su aktivni samo tijekom pokretanja hladnog motora mogu se 
povećati ako rad sastavn og dijela ili strategi je za koji je izdana naredba traje najmanje 10 sekundi;
(c) nazivnici jedinica za praćenje sustava s varijabilnim podizajem (VV T) i/ili upravljačkih susta va povećava ju se 
ako je za rad sastavn og dijela izdana naredba (npr. naredba „uključeno”, „otvoreno”, „zatv oreno”, „blokirano” 
itd.) dva ili više puta tijekom voznog ciklusa ili ako taj rad traje najmanj e 10 sekundi, ovisno o tome što se 
prije dogodi;
(d) nazivnici sljedećih jedinica za praćenje poveća vaju se za jedan ako, dodatno uz ispunjav anje zahtjeva iz ovog 
stavka u najmanj e jednom voznom ciklusu, vozilo ukupno prijeđe najmanj e 800 kilometara od posljednjeg 
povećanja nazivnika:
i.dizelsk og oksidaci jskog katalizator a;
ii.filtra dizelskih čestica;
(e) ne dovodeći u pitanje zahtjeve za povećanje nazivnika drugih jedinica za praćenje, nazivnici jedinica za 
praćenje sljedećih sasta vnih dijelo va povećava ju se ako i samo ako je vozni ciklus počeo pokretanjem 
hladnog motora:
i. senzora temperature tekućina (ulje, rashladno sredstvo motora, gorivo, reage ns selektivne katalitičk e 
redukcije);HR Službeni list Europske unij e L 423/600 26.11.2021.  
ii. senzora temperature čistog zraka (vanjski zrak, ulazni zrak, zrak za prednabijan je, usisna grana);
iii. senzora temperature ispušnih plino va (povrat/hlađenje ispušnih plino va, turbopunjač, katalizator);
(f) nazivnici jedinica za praćenje sustava za regulaci ju tlaka prednabijan ja poveća vaju se ako su ispunjeni sljedeći 
uvjeti:
i.ispunjeni su uvjeti koji se primjenjuju na opće nazivnike ;
ii.susta v za regulaci ju tlaka prednabi janja aktivan je najmanj e 15 sekundi;
(g) proizvođ ači mogu zatražiti primjenu posebnih uvjeta za nazivnike za neke sastavne dijelove ili sustave, a taj se 
zahtjev može odobr iti samo ako se homologaci jskom tijelu može dostavljanjem podataka i/ili inženjersk e 
procjene dokazati da su ti drugi uvjeti nužni za pouzdanu detekciju neisprav nosti.
7.3.3. Za hibr idna vozila, vozila koja upotrebljava ju altern ativnu opremu ili strateg ije za pokretanje motora (npr . 
integrirani elektropokretač i generat ore) ili vozila na alternati vnu vrstu goriva (npr . jednogor ivna, dvogorivna ili 
na dvojno gorivo) proizv ođač može od homologaci jskog tijela zatražiti odobrenje za primjenu drukči jih kriterija 
za poveća vanje nazivnika od onih u ovom stavku. Homologaci jsko tijelo načelno ne odobra va drukčije kriterije 
za vozila koja upotrebljava ju isključivanje motor a samo u uvjetima praznog hoda/stanja mirovanja ili blizu tih 
uvjeta. Odobrenje homolog acijsk og tijela za drukčije kriterije mora se temeljiti na ekvivalentnosti tih kriterija za 
utvrđivanje količine rada vozila s obzirom na uobičajeni rad vozila u skladu s kriterijima iz ovog stavka.
7.4. Brojač ciklusa paljenja
7.4.1. Brojač ciklusa paljenja prikazuje broj ciklusa paljenja do kojih je došlo u vozilu. Brojač ciklusa paljenja ne smije se 
povećati više od jednom po voznom ciklusu.
7.5. Opći nazivnik
7.5.1. Opći nazivnik je brojač koji broji koliko je puta vozilo radilo. On se povećava unutar 10 sekundi ako i samo ako su 
tijekom jednog voznog ciklusa ispunjeni sljedeći kriteriji:
(a) ukupno vrijeme od pokretanja motora je najmanje 600 sekundi na nadmorsk oj visini manjoj od 2 440 m i 
temperatur i okoline koja nije niža od –7 °C;
(b) ukupni rad vozila na najmanje 40 km/h traje najmanje 300 sekundi na nadmorsk oj visini manjoj od 2 440 m i 
temperatur i okoline koja nije niža od –7 °C;
(c) kontinuiran rad vozila u praznom hodu (tj. voza č ne pritišće papučicu gasa, a brzina vozila nije veća od 
1,6 km/h) je najmanje 30 sekundi na nadmorsk oj visini manjoj od 2 440 m i temperatur i okoline koja nije 
niža od –7 °C.
7.6. Prijavljivanje i povećavanje stanja brojača
7.6.1. U skladu sa specifi kaci jama norme ISO 15031-5 iz stavka 6.5.3.2. podstavka (a) ovog Dodatka OBD prijavljuje 
stanje brojača ciklusa paljenja i općeg nazivnika kao i posebnih brojnika i nazivnika za sljedeće jedinice za 
praćenje ako je njiho va prisutnost propisana u ovom Prilogu:
(a) katalizatori (stanje svak og senzora prijavljuje se zasebno);
(b) senzor i kisika/senzor i ispušnih plino va, uključujući senzore sekundar nog kisika (stanje svak og senzora 
prijavljuje se zasebno);
(c) sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem;HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/601  
(d) sustav EGR -a;
(e) sustav VVT-a;
(f) sustav za sekundar ni zrak;
(g) filtar čestične tvar i;
(h) sustav za naknadnu obradu dušik ovih oksida (NO x) (npr . apsorber za NO x, sustav s reagensom/ katalizatorom 
za NO x);
(i) sustav za regulaciju tlaka prednabijan ja.
7.6.2. Za određene sastavne dijelo ve ili sustave koji imaju više jedinica za praćenje, za koje je potrebno prijavljivanje 
podataka u skladu s ovom točkom (npr . senzor kisika 1 može imati više jedinica za praćenje odziva senzora ili 
druge karakteristike senzora), ugrađeni dijagnostički sustav (OBD) bilježi odvojeno brojnike i nazivnike za svaku 
pojedinačnu jedinicu za praćenje i prijavljuje samo odgo varajući brojnik i nazivnik za specifičnu jedinicu za 
praćenje koja ima najniži brojčani omjer . Ako neke specifi čne jedinice za praćenje imaju identične omjere, za 
određeni sasta vni dio prijavljuju se brojnik i nazivnik one jedinice za praćenje koja ima najviši nazivnik.
7.6.2.1. Ne moraju se prijavljivati brojnici i nazivnici specifi čnih jedinica za praćenje sasta vnih dijelo va ili sustava koje 
kontinuirano prat e kvarove kratkih spojeva ili otvorenih krugova.
„Kontinuirano”, ako se upotr ijebi u ovom kontekstu, znači da je praćenje uvijek aktivno i da se uzork ovanje signala 
koji se koristi za praćenje odvija učestalošću od najmanj e dva uzorka po sekundi te da se prisutnost ili odsutnost 
kvarov a relevantnih za tu jedinicu za praćenje mora utvrditi u roku od 15 sekundi.
Ako se u svrhu kontrole sastavni dio računalnog ulaza uzorkuje rjeđe, signal sastavnog dijela može se umjest o 
toga vrednovati svaki put kad dođe do uzork ovanja.
Nije potrebno aktiviranje izlaznog sastavnog dijela/sustava isključivo u svrhu praćenja tog izlaznog sasta vnog 
dijela/sustava.
7.6.3. Svaki brojač koji se poveća va poveća va se za jedan.
7.6.4. Najmanja je vrijednost svak og brojača 0, a najveća vrijednost ne smije biti manja od 65 535 , neovisno o drugim 
zahtjevima za standardizirano pohranjivanje i prijavljivanje OBD-a.
7.6.5. Ako brojnik ili nazivnik određene jedinice za praćenje dosegne svoju najveću vrijednost, oba se brojača za tu 
jedinicu za praćenje dijele s dva prije nego što se ponovno poveća ju u skladu s odredbama iz stavaka 7.2. i 7.3. 
ovog Dodatka. Ako brojač ciklusa paljenja ili opći nazivnik dosegne svoju najveću vrijednost, odgo varajući se 
brojač pri sljedećem povećanju vraća na nulu u skladu s odredbama iz stavka 7.4. i 7.5. ovog Dodatka.
7.6.6. Svaki se brojač ponovno postavl ja na nulu samo u slučaj u kontroliranog brisanja neizbr isive memor ije (npr . radi 
reprogramiranja itd.) ili, ako su brojevi pohranjeni u izbr isivoj memor iji (KAM), ako se KAM izbr iše zbog prekida 
elektr ičnog napajanja upravljačk og modula (npr . prekid veze s akumulat orom itd.).
7.6.7. Proizv ođač mora poduzeti mjere kako bi osigurao da se vrijednosti brojnika i nazivnika ne mogu postaviti na 
početne vrijednosti ili mijenja ti, osim u slučaj evima koji su izričito propisani u ovom stavku.
7.7. Blokiranje brojnika, nazivnika i općeg nazivnika
7.7.1. U roku od 10 sekundi od detekci je neispravnosti koja isključi jedinicu za praćenje potrebnu za ispunjav anje uvjeta 
praćenja iz ovog Priloga (tj. bilježi se privremeni ili potvrđeni kod), OBD blokira daljnje povećanje odgo varajućeg 
brojnika i nazivnika za svaku isključenu jedinicu. Kad se neisprav nost više ne detektira (tj. privremeni je kod 
izbr isan automatski ili naredbom alata za skeniranje), poveća vanje svih odgo varajućih brojnika i nazivnika 
nastav lja se u roku od 10 sekundi.HR Službeni list Europske unij e L 423/602 26.11.2021.  
7.7.2. U roku od 10 sekundi od pokretanja priključnog vratila zbog kojeg se isključuje jedinica za praćenje potrebna za 
ispunjav anje uvjeta praćenja iz ovog Priloga OBD blokira daljnje povećanje odgo varaj ućeg brojnika i nazivnika za 
svaku isključenu jedinicu. Kad priključno vratilo prestane raditi, poveća vanje svih odgovara jućih brojnika i 
nazivnika nastavlja se u roku od 10 sekundi.
7.7.3. OBD blokira daljnje poveća vanje brojnika i nazivnika jedinice za praćenje u roku od 10 sekundi ako se otkr ije 
neisprav nost bilo kojeg sasta vnog dijela koji služi za određivanje kriterija u okvir u definicije nazivnika te jedinice 
(tj. brzina vozila, temperatura okoline, nadmorska visina, prazni hod, pokretanje hladnog motor a ili vrijeme rada) 
i bilježi odgo varaj ući privremeni kod kvara. Poveća vanje brojnika i nazivnika nastavlja se u roku od 10 sekundi 
nakon što neispravnost više nije prisutna (tj. privremeni je kod izbr isan automat ski ili naredbom alata za 
skeniranje).
7.7.4. OBD blokira daljnje poveća vanje općeg nazivnika u roku od 10 sekundi ako se detektira neispravnost bilo kojeg 
sasta vnog dijela koji služi za utvrđivanje jesu li ispunjeni kriteriji iz stavka 7.5. ovog Dodatka (tj. brzina vozila, 
temperatura okoline, nadmorska visina, prazni hod ili vrijeme rada) i zabilježi odgovara jući privremeni kod 
kvara. Poveća vanje općeg nazivnika ne smije se blokirati ni u jednom drugom stanju. Poveća vanje općeg 
nazivnika nastav lja se u roku od 10 sekundi nakon što neisprav nost više nije prisutna (tj. privremeni je kod 
izbr isan automatski ili naredbom alata za skeni ranje).HR Službeni list Europske unij e 26.11.2021. L 423/603