Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika potrebno je provjeriti u najnovijoj inačici dokumenta UN/ECE-a TRANS/WP.29/343, dostupnog na sljedećoj adresi: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 100 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na posebne zahtjeve za električni pogon [2015/505]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Dopune 1. seriji izmjena 02 – Datum stupanja na snagu: 10. lipnja 2014.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

PRILOZI

1. PODRUČJE PRIMJENE

1.1. Dio I.: Sigurnosni zahtjevi u pogledu električnog pogona cestovnih vozila kategorija M i N (1) najveće konstrukcijske brzine iznad 25 km/h, opremljenih s jednim ili više električnih pogonskih motora koji nisu stalno priključeni na mrežu te s obzirom na njihove visokonaponske sastavne dijelove i sustave koji su galvanski spojeni s visokonaponskim vodom električnog pogona.

Dijelom I. ovog Pravilnika nisu obuhvaćeni sigurnosni zahtjevi za cestovna vozila nakon sudara.

1.2. Dio II.: Zahtjevi u pogledu sigurnosti sustava za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS) cestovnih vozila kategorija M i N opremljenih jednim ili više električnih pogonskih motora koji nisu stalno priključeni na mrežu.

Dio II. ovog Pravilnika ne primjenjuje se na REESS (ili više njih) čija je osnovna upotreba napajanje električnom energijom za pokretanje motora i/ili osvjetljavanje i/ili za druge pomoćne sustave vozila.

2. DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se sljedeće definicije:

„izloženi vodljivi dio” znači vodljivi dio koji se može dodirivati u skladu s odredbama stupnja zaštite IPXXB i koji u slučaju greške u izolaciji može biti pod naponom. To uključuje dijelove pod poklopcem koji se može ukloniti bez upotrebe alata;

(c)

3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1. Dio I.: Homologacija tipa vozila s obzirom na njegovu električnu sigurnost, uključujući visokonaponski sustav

3.1.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na posebne zahtjeve za električni pogon podnosi proizvođač vozila ili njegov propisno ovlašteni zastupnik.

3.1.2. Zahtjevu se prilažu dokumenti navedeni u nastavku u tri primjerka i sa sljedećim pojedinostima:

3.1.3. Vozilo koje predstavlja tip za koji je zatražena homologacija dostavlja se tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja; ako je primjenjivo, po izboru proizvođača i uz suglasnost tehničke službe, dostavlja se i dodatno vozilo (vozila) ili dijelovi vozila koje tehnička služba smatra bitnima za ispitivanje (ispitivanja) iz stavka 6. ovog Pravilnika.

3.2. Dio II.: Homologacija sustava za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)

3.2.1. Zahtjev za homologaciju tipa REESS-a ili zasebne tehničke jedinice s obzirom na zahtjeve u pogledu sigurnosti REESS-a podnosi proizvođač REESS-a ili njegov propisno ovlašteni predstavnik.

3.2.2. Zahtjevu se prilažu dokumenti navedeni u nastavku u tri primjerka i sa sljedećim pojedinostima:

3.2.3. Sastavni dio (dijelovi) koji predstavlja tip REESS-a za koji je zatražena homologacija i, po izboru proizvođača i uz suglasnost tehničke službe, dijelovi vozila koje tehnička služba smatra bitnima za ispitivanje dostavljaju se tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja.

3.3. Homologacijsko tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih mjera za osiguravanje učinkovitog nadzora sukladnosti proizvodnje prije dodjele homologacije tipa.

4. HOMOLOGACIJA

4.1. Ako tip za koji je podnesen zahtjev za homologaciju u skladu s ovim Pravilnikom ispunjava zahtjeve odgovarajućih dijelova ovog Pravilnika, za taj se tip izdaje homologacija.

4.2. Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 02 za ovaj Pravilnik u njegovu obliku) označavaju niz izmjena uključujući najnovije značajne tehničke izmjene ovog Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.

4.3. Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje tipa vozila u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. dijela 1. ili 2. ovog Pravilnika, prema potrebi.

4.4. Na svako vozilo ili REESS ili zasebnu tehničku jedinicu koja odgovara tipu koji je homologiran u skladu s ovim Pravilnikom na uočljivom i lako dostupnom mjestu koje je navedeno u izjavi o homologaciji postavlja se međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

4.5. Ako je vozilo ili REESS u skladu s homologiranim tipom, prema jednom ili više drugih pravilnika priloženih Sporazumu, u državi koja je izdala homologaciju prema ovom Pravilniku, znak propisan u stavku 4.4.1. ne ponavlja se, već se u tom slučaju brojevi pravilnika i homologacije te dodatni znakovi svih pravilnika prema kojima je izdana homologacija u državi koja je izdala homologaciju prema ovom Pravilniku smještaju u okomitim stupcima desno od znaka propisanog u stavku 4.4.1.

4.6. Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.6.1. U slučaju vozila homologacijska oznaka pričvršćuje se na ili blizu natpisne pločice vozila koju je postavio proizvođač.

4.6.2. U slučaju REESS-a ili zasebne tehničke jedinice homologirane kao REESS proizvođač pričvršćuje homologacijsku oznaku na glavni element REESS-a.

4.7. U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.

5. DIO I.: ZAHTJEVI ZA VOZILO S OBZIROM NA NJEGOVU ELEKTRIČNU SIGURNOST

5.1. Zaštita od strujnog udara

Ovi zahtjevi za električnu sigurnost primjenjuju se na visokonaponske vodove kada oni nisu povezani s vanjskim visokonaponskim izvorima napajanja.

5.1.1. Zaštita od izravnog dodira

Zaštita od izravnog dodira s dijelovima pod naponom potrebna je i za vozila opremljena bilo kojim tipom REESS-a koji je homologiran u skladu s dijelom II. ovog Pravilnika.

Zaštita od izravnog dodira s dijelovima pod naponom mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavaka 5.1.1.1. i 5.1.1.2. Ove zaštite (tvrdi izolator, pregrade, kućište itd.) ne smiju se moći otvoriti, rastaviti ili ukloniti bez upotrebe alata.

5.1.1.1. U putničkom prostoru i prtljažniku dijelovi pod naponom moraju biti zaštićeni stupnjem zaštite IPXXD.

5.1.1.2. U prostorima koji nisu putnički prostor ili prtljažnik dijelovi pod naponom moraju biti zaštićeni stupnjem zaštite IPXXB.

5.1.1.3. Priključci

Smatra se da su priključci (uključujući ulazni priključak na vozilu) u skladu s navedenim zahtjevom ako:

(c)

5.1.1.4. Prekidač za održavanje

Za prekidač za održavanje koji se može otvoriti, rastaviti ili ukloniti bez alata prihvatljivo je ako se, nakon što se otvori, rastavi ili ukloni bez alata, zadovolji stupanj zaštite IPXXB.

5.1.1.5. Oznake

5.1.1.5.1. U slučaju REESS-a s visokim naponom simbol prikazan na slici postavlja se na ili u blizini REESS-a. Pozadina simbola mora biti žuta, a rub i strelica moraju biti crni.

Oznake visokonaponske opreme

5.1.1.5.2. Simbol se postavlja i na vidljivom mjestu na kućištima i izolacijskim pregradama koji štite dijelove pod visokim naponom. Ova odredba nije obvezna za priključke za visokonaponske vodove. Ova se odredba ne primjenjuje u sljedećim slučajevima:

5.1.1.5.3. Kablovi za visokonaponske vodove koji nisu u kućištima moraju imati vanjski ovoj narančaste boje.

5.1.2. Zaštita od neizravnog dodira

Zaštita od neizravnog dodira potrebna je i za vozila opremljena bilo kojim tipom REESS-a koji je homologiran u skladu s dijelom II. ovog Pravilnika.

5.1.2.1. Za zaštitu od strujnog udara do kojeg može doći zbog neizravnog dodira, izloženi vodljivi dijelovi, kao što su vodljiva pregrada i kućište, moraju biti dobro galvanski spojeni s električnim podvozjem s pomoću električne žice ili uzemljenog kabla ili zavareni ili povezani vijcima tako da se ne stvara opasni potencijal.

5.1.2.2. Otpor između svih izloženih vodljivih dijelova i električnog podvozja mora biti manji od 0,1 oma pri jakosti struje od najmanje 0,2 ampera.

Taj je zahtjev ispunjen ako je galvanski spoj zavaren.

5.1.2.3. Kod motornih vozila koja se s uzemljenim vanjskim izvorom napajanja električnom energijom trebaju povezati vodljivim spojem, mora se osigurati uređaj koji omogućuje galvansko spajanje električnog podvozja s uzemljenjem.

Uređaj bi trebao omogućiti povezivanje s uzemljenjem prije nego što se vozilo priključi na vanjski napon te ostati povezano s uzemljenjem dok se vanjski napon ne ukloni iz vozila.

Sukladnost s ovim zahtjevom može se dokazati upotrebom priključka koji odredi proizvođač vozila ili na temelju analize.

5.1.3. Otpor izolacije

Ovaj se stavak ne primjenjuje na podvozje spojeno na strujne krugove kod kojih najveći napon između bilo kojeg dijela pod naponom i električnog podvozja ili bilo kojeg izloženog vodljivog dijela ne prelazi 30 V za AC (efektivna vrijednost) ili 60 V za DC.

5.1.3.1. Električni pogon koji se sastoji od odvojenih vodova za istosmjernu i izmjeničnu struju

Ako su visokonaponski vodovi za izmjeničnu struju i visokonaponski vodovi za istosmjernu struju galvanski izolirani jedni od drugih, otpor izolacije između visokonaponskog voda i električnog podvozja mora iznositi najmanje 100 Ω/volt radnog napona za vodove za istosmjernu struju i najmanje 500 Ω/volt radnog napona za vodove za izmjeničnu struju.

Mjerenja se provode u skladu s Prilogom 4.A „Postupak mjerenja otpora izolacije za ispitivanja na vozilu”.

5.1.3.2. Električni pogon koji se sastoji od kombiniranih vodova za istosmjernu i izmjeničnu struju

Ako su visokonaponski vodovi za izmjeničnu struju i visokonaponski vodovi za istosmjernu struju galvanski spojeni, otpor izolacije između visokonaponskog voda i električnog podvozja mora iznositi najmanje 500 Ω/volt radnog napona.

Međutim, ako su svi visokonaponski vodovi za izmjeničnu struju zaštićeni na jedan od sljedećih dvaju načina, otpor izolacije između visokonaponskog voda i električnog podvozja mora iznositi najmanje 100 Ω/volt radnog napona:

Otpor izolacije između visokonaponskog voda i električnog podvozja može se dokazati izračunom, mjerenjem ili njihovom kombinacijom.

Mjerenja se provode u skladu s Prilogom 4.A „Postupak mjerenja otpora izolacije za ispitivanja na vozilu”.

5.1.3.3. Vozila na gorive ćelije

Ako nije moguće održavati najmanji propisani otpor izolacije, tada se zaštita osigurava na jedan od sljedećih načina:

5.1.3.4. Propisana najmanja vrijednost otpora izolacije za priključni sustav za punjenje REESS-a

Za ulazni priključak na vozilu koji se treba vodljivo povezati s uzemljenim vanjskim izvorom napajanja s izmjeničnom strujom i strujnim krugom koji je galvanski spojen s priključnim sustavom vozila tijekom punjenja REESS-a, otpor izolacije između visokonaponskog voda i električnog podvozja mora iznositi najmanje 1 MΩ kada je priključak punjača isključen. Tijekom mjerenja REESS se može isključiti.

5.2. Sustav za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)

5.2.1. Vozilo s REESS-om mora zadovoljiti zahtjev iz stavka 5.2.1.1. ili stavka 5.2.1.2.

5.2.1.1. REESS koji je homologiran u skladu s dijelom II. ovog Pravilnika ugrađuje se prema uputama proizvođača REESS-a i u skladu s opisom iz dijela 2. Priloga 6. ovom Pravilniku.

5.2.1.2. REESS mora ispunjavati odgovarajuće zahtjeve iz stavka 6. ovog Pravilnika.

5.2.2. Nakupljanje plina

Prostori u kojima se nalaze pogonski akumulatori otvorenog tipa i u kojima može doći do stvaranja vodikova plina moraju biti opremljeni ventilatorom ili ventilacijskim vodom da se spriječi nakupljanje vodikova plina.

5.3. Funkcionalna sigurnost

Vozač mora dobiti barem kratko upozorenje kada je vozilo u stanju „vožnja omogućena”.

Međutim, ova se odredba ne primjenjuje u uvjetima gdje pogonsku snagu vozila izravno ili neizravno osigurava motor s unutarnjim izgaranjem.

Vozač pri napuštanju vozila mora biti upozoren (npr. optičkim ili zvučnim signalom) ako je vozilo još uvijek u stanju „vožnja omogućena”.

Ako vozač može REESS u vozilu puniti izvana, kretanje vozila s pomoću vlastitog pogonskog sustava mora biti onemogućeno dok je priključak vanjskog izvora za napajanje električnom energijom fizički spojen s ulaznim priključkom na vozilu.

Sukladnost s ovim zahtjevom dokazuje se upotrebom priključka koji odredi proizvođač vozila.

Vozaču mora biti prikazano stanje upravljačke jedinice za smjer vožnje.

5.4. Određivanje emisije vodika

5.4.1. Ovo se ispitivanje provodi na svim vozilima koja su opremljena pogonskim akumulatorima otvorenog tipa. Ako je REESS homologiran na temelju dijela II. ovog Pravilnika i ugrađen u skladu sa stavkom 5.2.1.1., ovo se ispitivanje može izostaviti za potrebe homologacije vozila.

5.4.2. Ispitivanje se provodi u skladu s postupkom iz Priloga 7. ovom Pravilniku. Uzorkovanje i analiza vodika provode se u skladu s propisanim postupkom. Drugi se analitički postupci mogu odobriti ako se dokaže da daju jednakovrijedne rezultate.

5.4.3. Tijekom uobičajenog postupka punjenja u uvjetima iz Priloga 7. emisije vodika moraju biti niže od 125 g tijekom pet sati ili niže od 25 × t2 g tijekom t2 (u satima).

5.4.4. Tijekom punjenja s punjačem u kvaru (uvjeti iz Priloga 7.) emisije vodika moraju biti niže od 42 g. Osim toga, punjač mora ograničiti taj mogući kvar na 30 minuta.

5.4.5. Svim se postupcima u vezi s punjenjem REESS-a upravlja automatski, uključujući i zaustavljanje punjenja.

5.4.6. Ne smije biti omogućeno ručno upravljanje fazama punjenja.

5.4.7. Uobičajene radnje priključivanja na električnu mrežu i isključivanja s električne mreže ili prekida napajanja ne smiju utjecati na sustav upravljanja fazama punjenja.

5.4.8. Trajni signal upozorava vozača na važne kvarove pri punjenju. Važan kvar jest kvar koji može prouzročiti neispravnost punjača tijekom kasnijeg punjenja.

5.4.9. Proizvođač u uputama za upotrebu navodi da vozilo ispunjava ove zahtjeve.

5.4.10. Homologacija izdana za tip vozila s obzirom na emisije vodika može se proširiti na različite tipove vozila koji pripadaju istoj porodici u skladu s definicijom porodice iz Dodatka 2. Prilogu 7.

6. DIO II.: ZAHTJEVI ZA SUSTAV ZA POHRANJIVANJE ENERGIJE S MOGUĆNOŠĆU PONOVNOG PUNJENJA (REESS) S OBZIROM NA NJEGOVU SIGURNOST

6.1. Općenito

Primjenjuju se postupci propisani u Prilogu 8. ovom Pravilniku.

6.2. Vibracije

6.2.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.A ovom Pravilniku.

6.2.2. Kriteriji prihvaćanja

6.2.2.1. Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do istjecanja elektrolita;

do pucanja (odnosi se samo na visokonaponski REESS (ili više njih));

do vatre;

(c)

do eksplozije.

Odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

6.2.2.2. Za visokonaponski REESS otpor izolacije izmjeren nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 4.B ovom Pravilniku ne smije biti manji od 100 Ω/volt.

6.3. Otpornost na toplinski šok i temperaturni ciklusi

6.3.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.B ovom Pravilniku.

6.3.2. Kriteriji prihvaćanja

6.3.2.1. Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do istjecanja elektrolita;

do pucanja (odnosi se samo na visokonaponski REESS (ili više njih));

do vatre;

(c)

do eksplozije.

Odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

6.3.2.2. Za visokonaponski REESS otpor izolacije izmjeren nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 4.B ovom Pravilniku ne smije biti manji od 100 Ω/volt.

6.4. Mehanički utjecaj

6.4.1. Mehanički udar

Prema izboru proizvođača ispitivanje se može provesti:

(c)

6.4.1.1. Ispitivanje na vozilu

Sukladnost s kriterijima prihvaćanja iz stavka 6.4.1.3. u nastavku može se dokazati na REESS-u (ili više njih) ugrađenom na vozila koja su podvrgnuta ispitivanjima udarom u skladu s Pravilnikom br. 12. Prilogom 3. ili Pravilnikom br. 94. Prilogom 3. za prednji udar i Pravilnikom br. 95. Prilogom 4. za bočni udar. Okolna temperatura i stanje napunjenosti (SOC) moraju biti u skladu s navedenim pravilnicima.

Homologacija REESS-a ispitanog u skladu s ovim stavkom ograničena je na određeni tip vozila.

6.4.1.2. Ispitivanje sastavnog dijela

Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.C ovom Pravilniku.

6.4.1.3. Kriteriji prihvaćanja

Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do vatre;

do eksplozije;

u razdoblju od 30 minuta nakon udara ne smije doći do istjecanja elektrolita iz REESS-a u putnički prostor;

do istjecanja elektrolita ako je ispitivanje izvršeno u skladu sa stavkom 6.4.1.1.:

do istjecanja elektrolita ako je ispitivanje izvršeno u skladu sa stavkom 6.4.1.2.

Nakon ispitivanja na vozilu (stavak 6.4.1.1.) REESS koji se nalazi u putničkom prostoru mora ostati na mjestu ugradnje i sastavni dijelovi REESS-a moraju ostati unutar granica REESS-a. Tijekom i nakon postupaka ispitivanja udarom nijedan dio REESS-a koji se nalazi izvan putničkog prostora ne smije ući u putnički prostor.

Nakon ispitivanja sastavnog dijela (stavak 6.4.1.2.) ispitivani uređaj mora ostati na mjestu ugradnje i njegovi sastavni dijelovi moraju ostati unutar svojih granica.

Za visokonaponski REESS otpor izolacije ispitivanog uređaja mora osigurati najmanje 100 Ω/volt za cijeli REESS izmjereno nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 4.A ili Prilogom 4.B ovom Pravilniku ili ispitivani uređaj mora zadovoljiti stupanj zaštite IPXXB.

Za REESS koji se ispituje u skladu sa stavkom 6.4.1.2., odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

Za potvrdu sukladnosti s točkom (c1) stavka 6.4.1.3. na fizičku zaštitu (kućište) može se, prema potrebi, nanijeti odgovarajući premaz kako bi se potvrdilo je li kao posljedica ispitivanja udarom došlo do istjecanja elektrolita iz REESS-a. Osim ako proizvođač osigura sredstvo za razlikovanje istjecanja različitih tekućina, svako istjecanje tekućine smatra se istjecanjem elektrolita.

6.4.2. Mehanički integritet

Ovo se ispitivanje primjenjuje samo na REESS namijenjen za ugradnju na vozila kategorija M1 i N1.

Prema izboru proizvođača ispitivanje se može provesti:

6.4.2.1. Ispitivanje za specifično vozilo

Prema izboru proizvođača ispitivanje se može provesti:

(c)

Kad je REESS ugrađen u položaju između crte stražnjeg ruba vozila okomite na središnju os vozila i crte smještene 300 mm prema naprijed i usporedno s tom crtom, proizvođač mora tehničkoj službi dokazati mehanički integritet REESS-a u vozilu.

Homologacija REESS-a ispitanog u skladu s ovim stavkom ograničena je na određeni tip vozila.

6.4.2.1.1. Dinamičko ispitivanje na vozilu

Sukladnost s kriterijima prihvaćanja iz stavka 6.4.2.3. u nastavku može se dokazati na REESS-u (ili više njih) ugrađenom na vozila koja su podvrgnuta ispitivanjima udarom u skladu s Prilogom 3. Pravilniku br. 12 ili 94 za prednji udar i Prilogom 4. Pravilniku br. 95 za bočni udar. Okolna temperatura i stanje napunjenosti (SOC) moraju biti u skladu s navedenim pravilnicima.

6.4.2.1.2. Ispitivanje sastavnog dijela specifičnog za određeno vozilo

Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.D ovom Pravilniku.

Silu gnječenja kojom se zamjenjuje propisana sila navedena u stavku 3.2.1. Priloga 8.D utvrđuje proizvođač vozila upotrebom podataka dobivenih iz stvarnih ispitivanja udarom ili njihove simulacije kako je navedeno u Prilogu 3. Pravilniku br. 12 ili 94 u smjeru vožnje i u skladu s Prilogom 4. Pravilniku br. 95 u vodoravnom smjeru okomito na smjer vožnje. Te sile utvrđuju se u dogovoru s tehničkom službom.

Proizvođači mogu u dogovoru s tehničkom službom upotrijebiti sile koje proizlaze iz podataka dobivenih iz alternativnih postupaka ispitivanja udarom, ali te sile moraju biti jednake ili veće od sila koje bi proizašle iz upotrebe podataka u skladu s prethodno navedenim pravilnicima.

Proizvođač može odrediti odgovarajuće dijelove konstrukcije vozila koji se upotrebljavaju za mehaničku zaštitu sastavnih dijelova REESS-a. Ispitivanje se provodi s REESS-om ugrađenim na tu konstrukciju vozila na način koji predstavlja njegovu ugradnju na vozilo.

6.4.2.2. Ispitivanje sastavnog dijela

Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.D ovom Pravilniku.

REESS homologiran u skladu s ovim stavkom ugrađuje se u položaj između dviju ravnina: (a) vertikalne ravnine okomite na središnju os vozila i smještene 420 mm prema natrag od prednjeg ruba vozila; i (b) vertikalne ravnine okomite na središnju os vozila i smještene 300 mm prema naprijed od stražnjeg ruba vozila.

Ograničenja u pogledu ugradnje dokumentirana su u Prilogu 6. – dio 2.

Sila gnječenja navedena u stavku 3.2.1. Priloga 8.D može se zamijeniti vrijednošću prema specifikaciji proizvođača, pri čemu se sila gnječenja dokumentira u Prilogu 6. – dijelu 2. kao ograničenje u pogledu ugradnje. U tom slučaju proizvođač vozila koje upotrebljava takav REESS mora u postupku homologacije za dio I. ovog Pravilnika dokazati da dodirna sila na REESS-u neće prijeći vrijednost koju je naveo proizvođač REESS-a. Takvu silu utvrđuje proizvođač vozila upotrebom podataka dobivenih iz stvarnog ispitivanja udarom ili njegove simulacije kako je navedeno u Prilogu 3. Pravilniku br. 12 ili 94 u smjeru vožnje i u skladu s Prilogom 4. Pravilniku br. 95 u vodoravnom smjeru okomito na smjer vožnje. Ove sile utvrđuje proizvođač u dogovoru s tehničkom službom.

Proizvođači mogu u dogovoru s tehničkom službom upotrijebiti sile koje proizlaze iz podataka dobivenih iz alternativnih postupaka ispitivanja udarom, ali te sile moraju biti jednake ili veće od sila koje bi proizašle iz upotrebe podataka u skladu s prethodno navedenim pravilnicima.

6.4.2.3. Kriteriji prihvaćanja

Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do vatre;

do eksplozije;

u razdoblju od 30 minuta nakon udara ne smije doći do istjecanja elektrolita iz REESS-a u putnički prostor;

do istjecanja elektrolita u slučaju ispitivanja u skladu sa stavkom 6.4.1.1.:

do istjecanja elektrolita ako je ispitivanje izvršeno u skladu sa stavkom 6.4.2.2.

Za visokonaponski REESS otpor izolacije ispitivanog uređaja mora osigurati najmanje 100 Ω/volt za cijeli REESS izmjereno u skladu s Prilogom 4.A ili Prilogom 4.B ovom Pravilniku ili ispitivani uređaj mora zadovoljiti stupanj zaštite IPXXB.

Za ispitivanje u skladu sa stavkom 6.4.2.2. odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

Za potvrdu sukladnosti s točkom (c1) stavka 6.4.2.3. na fizičku zaštitu (kućište) može se, prema potrebi, nanijeti odgovarajući premaz kako bi se potvrdilo je li kao posljedica ispitivanja udarom došlo do istjecanja elektrolita iz REESS-a. Osim ako proizvođač osigura sredstvo za razlikovanje istjecanja različitih tekućina, svako istjecanje tekućine smatra se istjecanjem elektrolita.

6.5. Vatrootpornost

Ovo je ispitivanje potrebno za REESS-ove koji sadržavaju zapaljive elektrolite.

Ovo ispitivanje nije potrebno ako je REESS, kako je ugrađen u vozilo, postavljen tako da se najniža površina kućišta REESS-a nalazi više od 1,5 m iznad tla. Prema izboru proizvođača ovo se ispitivanje može provesti i kada se najniža površina REESS-a nalazi više od 1,5 m iznad tla. Ispitivanje se provodi na jednom ispitnom uzorku.

Prema izboru proizvođača ispitivanje se može provesti:

6.5.1. Ispitivanje na vozilu

Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom 3.2.1. Priloga 8.E ovom Pravilniku.

Homologacija REESS-a ispitanog u skladu s ovim stavkom ograničena je na homologaciju za određeni tip vozila.

6.5.2. Ispitivanje sastavnog dijela

Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom 3.2.2. Priloga 8.E ovom Pravilniku.

6.5.3. Kriteriji prihvaćanja

6.5.3.1. Tijekom ispitivanja na ispitivanom uređaju ne smije doći do eksplozije.

6.6. Vanjska zaštita od kratkog spoja

6.6.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.F ovom Pravilniku.

6.6.2. Kriteriji prihvaćanja

6.6.2.1. Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do istjecanja elektrolita;

do pucanja (odnosi se samo na visokonaponski REESS (ili više njih));

do vatre;

(c)

do eksplozije.

Odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

6.6.2.2. Za visokonaponski REESS otpor izolacije izmjeren nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 4.B ovom Pravilniku ne smije biti manji od 100 Ω/volt.

6.7. Zaštita od preopterećenja

6.7.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.G ovom Pravilniku.

6.7.2. Kriteriji prihvaćanja

6.7.2.1. Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do istjecanja elektrolita;

do pucanja (odnosi se samo na visokonaponski REESS (ili više njih));

do vatre;

(c)

do eksplozije.

Odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

6.7.2.2. Za visokonaponski REESS otpor izolacije izmjeren nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 4.B ovom Pravilniku ne smije biti manji od 100 Ω/volt.

6.8. Zaštita od prekomjernog pražnjenja

6.8.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.H ovom Pravilniku.

6.8.2. Kriteriji prihvaćanja

6.8.2.1. Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do istjecanja elektrolita;

do pucanja (odnosi se samo na visokonaponski REESS (ili više njih));

do vatre;

(c)

do eksplozije.

Odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

6.8.2.2. Za visokonaponski REESS otpor izolacije izmjeren nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 4.B ovom Pravilniku ne smije biti manji od 100 Ω/volt.

6.9. Zaštita od pregrijavanja

6.9.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Prilogom 8.I ovom Pravilniku.

6.9.2. Kriteriji prihvaćanja

6.9.2.1. Tijekom ispitivanja ne smije doći:

do istjecanja elektrolita;

do pucanja (odnosi se samo na visokonaponski REESS (ili više njih));

do vatre;

(c)

do eksplozije.

Odsutnost istjecanja elektrolita provjerava se vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela ispitivanog uređaja.

6.9.2.2. Za visokonaponski REESS otpor izolacije izmjeren nakon ispitivanja u skladu s Prilogom 4.B ovom Pravilniku ne smije biti manji od 100 Ω/volt.

6.10. Emisije

U obzir se moraju uzeti moguće emisije plinova prouzročene procesom pretvorbe energije tijekom uobičajene upotrebe.

6.10.1. Pogonski akumulatori otvorenog tipa moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.4. ovog Pravilnika s obzirom na emisije vodika.

Za sustave sa zatvorenim kemijskim procesom smatra se da su pri uobičajenom radu bez emisije (npr. litij-ionski akumulator).

Proizvođač akumulatora opisuje i dokumentira zatvoreni kemijski proces u Prilogu 6. – dijelu 2.

Proizvođač i tehnička služba ocjenjuju ostale tehnologije s obzirom na moguće emisije pri uobičajenom radu.

6.10.2. Kriteriji prihvaćanja

Za emisije vodika vidjeti stavak 5.4. ovog Pravilnika.

Za sustave bez emisije sa zatvorenim kemijskim procesom nije potrebna provjera.

7. PREINAKE I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

7.1. O svakoj preinaci tipa vozila ili REESS-a u odnosu na ovaj Pravilnik mora se obavijestiti homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila ili REESS-a. Homologacijsko tijelo tada može:

7.2. Potvrđivanje ili odbijanje homologacije s navedenim preinakama dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik u skladu s postupkom koji je određen u stavku 4.3. gore.

7.3. Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za svako takvo proširenje i o tome obavješćuje ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 1. (dio 1. ili dio 2.) ovom Pravilniku.

8. SUKLADNOST PROIZVODNJE

8.1. Vozila ili REESS homologirani na temelju ovog Pravilnika proizvode se u skladu s homologiranim tipom tako da ispunjavaju zahtjeve odgovarajućeg dijela (dijelova) ovog Pravilnika.

8.2. Radi provjere ispunjavanja zahtjeva iz stavka 8.1. provode se odgovarajuće provjere sukladnosti proizvodnje.

8.3. Nositelj homologacije posebno:

8.4. Homologacijsko tijelo koje je izdalo homologaciju može u svako doba provjeriti metode kontrole sukladnosti koje se primjenjuju u svakoj proizvodnoj jedinici.

8.4.1. Pri svakom se pregledu podaci o ispitivanju i evidencija o proizvodnji moraju predočiti inspektoru.

8.4.2. Inspektor može nasumično odabrati uzorke za ispitivanje u laboratoriju proizvođača. Najmanji broj uzoraka može se odrediti prema rezultatima vlastitih provjera proizvođača.

8.4.3. Ako je razina kvalitete nezadovoljavajuća ili ako izgleda da je potrebno provjeriti valjanost ispitivanja provedenih primjenom stavka 8.4.2., inspektor odabire uzorke za slanje u tehničku službu koja je provela homologacijska ispitivanja.

8.4.4. Nadležno tijelo može provesti bilo koje ispitivanje propisano ovim Pravilnikom.

8.4.5. Uobičajena učestalost pregleda koje vrši homologacijsko tijelo jest jednom godišnje. Ako se tijekom jednog od ovih posjeta zabilježe nezadovoljavajući rezultati, homologacijsko tijelo mora osigurati poduzimanje svih neophodnih mjera za što brže ponovno uspostavljanje sukladnosti proizvodnje.

9. KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

9.1. Homologacija dodijeljena tipu vozila ili REESS-a u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz stavka 8. ili ako vozilo/REESS ili njegovi sastavni dijelovi ne prođu ispitivanja iz stavka 8.3.5.

9.2. Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno izdala, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 1. (dio 1. ili dio 2.) ovom Pravilniku.

10. KONAČNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip vozila/REESS-a koji je homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je izdalo homologaciju. Po primitku odgovarajuće izjave to tijelo o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu izjave koji odgovara predlošku iz Priloga 1. (dio 1. ili dio 2.) ovom Pravilniku.

11. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja kao i homologacijskih tijela koja izdaju homologaciju i kojima treba slati obrasce kojima se potvrđuje homologacija ili proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije ili konačna obustava proizvodnje, a izdani su u drugim državama.

12. PRIJELAZNE ODREDBE

12.1. Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 02 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti izdavanje homologacije prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

12.2. [Trideset i šest] mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izdaju homologaciju samo ako tip vozila za koji je zatražena homologacija ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

12.3. Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju izdavati homologacije za tipove vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen prethodnim nizovima izmjena tijekom razdoblja od [36] mjeseci nakon dana stupanja na snagu niza izmjena 02.

12.4. Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti proširenje homologacije u skladu s ranijim nizovima izmjena ovog Pravilnika.

12.5. Ne dovodeći u pitanje prethodne prijelazne odredbe, ugovorne stranke koje počinju primjenjivati ovaj Pravilnik nakon stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nisu obvezne prihvatiti homologacije izdane u skladu s bilo kojim od prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika.

(1) Kako je određeno u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, stavak 2.

(2) www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev17/17files_e.html

(3) Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/izmjena 3.

Oba zgloba moraju omogućiti pomicanje u istoj ravnini i istom smjeru pod kutom od 90° s dopuštenim odstupanjem od 0 do +10°.

za linearne dimenzije: do 25 mm: 0/– 0,05 mm preko 25 mm: ± 0,2 mm.

U slučaju ispitivanja za IPXXD pristupna sonda može prodrijeti do cijele svoje duljine, ali zaustavna površina ne smije potpuno prodrijeti kroz otvor.

U slučaju ispitivanja za IPXXB zglobni ispitni prst može prodrijeti do 80 mm svoje duljine, ali zaustavna površina (promjera 50 mm × 20 mm) ne smije proći kroz otvor. Počinjući iz ravnog položaja oba zgloba ispitnog prsta moraju se uzastopno saviti pod kutem do 90 stupnjeva u odnosu na os susjednog dijela prsta i moraju se postaviti u svaki mogući položaj.

Unutarnjim pomičnim dijelovima može se upravljati sporo, gdje je to moguće.

Treba biti krajnje oprezan da se izbjegnu kratki spojevi, strujni udari itd. s obzirom na to da ova potvrda može zahtijevati neposredan rad visokonaponskog strujnog kruga.

Kada izmjerene vrijednosti zbog rada ugrađenog sustava za nadzor otpora izolacije itd. nisu postojane, mogu se napraviti preinake potrebne za provođenje mjerenja poput zaustavljanja rada predmetnog uređaja ili njegova uklanjanja. Nadalje, kada se uređaj ukloni, mora se s pomoću crteža itd. dokazati da to neće promijeniti otpor izolacije između dijelova pod naponom i električnog podvozja.

Otpor izolacije mjeri se tako da se među postupcima za mjerenje iz stavaka od 2.1. do 2.2. odabere odgovarajući postupak mjerenja s obzirom na električni naboj dijelova pod naponom ili otpor izolacije itd.

Treba biti krajnje oprezan da se izbjegnu kratki spojevi, strujni udari itd. s obzirom na to da ova potvrda može zahtijevati neposredan rad visokonaponskog strujnog kruga.

Kada izmjerene vrijednosti zbog rada sustava za nadzor otpora izolacije itd. nisu postojane, mogu se napraviti preinake potrebne za provođenje mjerenja poput zaustavljanja rada predmetnog uređaja ili njegova uklanjanja. Nadalje, kada se uređaj ukloni, mora se s pomoću crteža itd. dokazati da to neće promijeniti otpor izolacije između dijelova pod naponom i uzemljenja koje je proizvođač naveo kao točku koju treba spojiti na električno podvozje pri ugradnji na vozilo.

Otpor izolacije mjeri se tako da se među postupcima za mjerenje iz stavaka od 1.1. do 1.2. ovog Priloga odabere odgovarajući postupak mjerenja s obzirom na električni naboj dijelova pod naponom ili otpor izolacije itd.

(c)

(c)

2. Zato se za one tipove vozila čiji su parametri opisani u nastavku isti smatra da pripadaju istoj porodici s obzirom na emisiju vodika.

Porodica se određuje prema osnovnim konstrukcijskim parametrima koji su zajednički svim vozilima u porodici. U nekim slučajevima može doći do međusobnog djelovanja parametara. Ti se učinci jednako tako moraju razmotriti kako bi se osiguralo da su u porodicu uključena samo vozila sa sličnim značajkama emisije vodika.

(c)

upotrebom koeficijenata polinoma izvedenih iz stavka 3.2. izrađuje se tablica koja pokazuje očitanja analizatora u odnosu na stvarne koncentracije u koracima ne većima od 1 % pune skale. To se provodi za svako umjereno područje analizatora.

2.3.9. Sadržaj u komori miješa se najmanje deset sati. Nakon isteka tog vremena mjeri se i zapisuje konačna koncentracija vodika, temperatura i tlak zraka. To su konačne vrijednosti CH2f, Tf i Pf.za provjeru zadržavanja vodika.

2.3.7. Sadržaj u komori miješa se pet minuta, a zatim se izmjeri koncentracija vodika, temperatura i tlak zraka. To su konačne vrijednosti CH2f, Tf i Pf za umjeravanje komore kao i početne vrijednosti CH2i, Ti i Pi za provjeru zadržavanja.

2.3.4. Kad se temperatura u komori stabilizira na 293 K ± 2 K, komora se hermetički zatvori i mjeri se pozadinska koncentracija, temperatura i tlak zraka. To su početne vrijednosti CH2i, Ti i Pi koje se upotrebljavaju za umjeravanje komore.

2.2.7. Po isteku tog vremena isti se analizator upotrebljava za mjerenje koncentracije vodika u komori. Mjere se i temperatura i tlak zraka. To su konačne vrijednosti CH2f, Tf i Pf.

2.2.5. Komora se zatim hermetički zatvara i mjeri se pozadinska koncentracija vodika, temperatura i tlak zraka u komori. To su početne vrijednosti CH2i, Ti i Pi koje se upotrebljavaju za izračun pozadinskih emisija komore.

2.2.2. Komora se prije početka četverosatnog uzorkovanja pozadinskih emisija može hermetički zatvoriti i ostaviti zatvorenom do 12 sati s uključenim ventilatorom za miješanje zraka.

Kriterij za završetak punjenja REESS-a odgovara automatskom zaustavljanju punjača nakon vremena punjenja t1 + t2. To vrijeme punjenja ograničeno je na t1 + 5 h čak i kad odgovarajući uređaji vozača jasno upozoravaju da REESS još nije potpuno pun.

Kriterij za završetak punjenja REESS-a odgovara automatskom zaustavljanju punjača nakon vremena punjenja t1 + t2. To vrijeme punjenja ograničeno je na t1 + 5 h čak i kad standardni uređaji vozača jasno upozoravaju da akumulator još nije potpuno pun.

U roku od 15 minuta od završetka pražnjenja akumulatora iz stavka 5.2. vozilo se parkira u prostoru za mirovanje. Vozilo se tu ostavlja najmanje 12 sati i najviše 36 sati od završetka pražnjenja REESS-a do početka ispitivanja emisije vodika tijekom uobičajenog punjenja. Tijekom ovog razdoblja vozilo miruje pri temperaturi od 293 K ± 2 K.

(c)

Provjerava se starenje REESS-a kojim se dokazuje da je vozilo u razdoblju od sedam dana prije ispitivanja prešlo najmanje 300 km. Tijekom tog razdoblja vozilo mora biti opremljeno REESS-om koji je predmet ispitivanja emisije vodika. Ako se to ne može dokazati, primjenjuje se postupak naveden u nastavku.

(c)

pročišćeni sintetički zrak (čistoća: < 1 ppm ekvivalenta C1; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2, 0,1 ppm NO); volumni udio kisika između 18 i 21 %;

Komora mora imati jedan ili više ventilatora ili puhala mogućeg kapaciteta od 0,1 do 0,5 m3/s koji služe za temeljito miješanje zraka u komori. U komori tijekom mjerenja mora biti moguće postići ujednačenu temperaturu i koncentraciju vodika. Vozilo u komori ne smije se izlagati izravnom strujanju zraka iz ventilatora ili puhala.

(c)

Nakon vibriranja provodi se standardni ciklus opisan u Dodatku Prilogu 8. ako to ispitivani uređaj omogućava.

postupno smanjenje od 10 do 2

(c)

Nakon 24-satnog mirovanja provodi se standardni ciklus opisan u Dodatku Prilogu 8. ako to ispitivani uređaj omogućava.

Ispitivani uređaj ostavlja se najmanje šest sati na ispitnoj temperaturi od 60 ± 2 °C ili višoj na zahtjev proizvođača, nakon čega se ostavlja najmanje šest sati na ispitnoj temperaturi od – 40 ± 2 °C ili nižoj na zahtjev proizvođača. Između dvaju krajnjih ispitnih temperatura smije proći najviše 30 minuta. Ovaj se postupak ponavlja do završetka najmanje pet punih ciklusa nakon čega se ispitivani uređaj 24 sata ostavlja na okolnoj temperaturi od 20 ± 10 °C.

C

C

C

Ispitni ciklus mora biti između najmanje i najveće vrijednosti kako su navedene u tablicama od 1. do 3. Prema preporuci proizvođača na ispitivani uređaj može se primijeniti veća razina udara i/ili dulje trajanje kako je opisano u najvećoj vrijednosti u tablicama od 1. do 3.

Ispitivani uređaj usporava ili, prema izboru podnositelja zahtjeva, ubrzava u skladu s koridorima ubrzanja navedenima u tablicama od 1. do 3. Tehnička služba u dogovoru s proizvođačem odlučuje hoće li se ispitivanja provesti u pozitivnom ili negativnom smjeru ili oboje.

(c)

Svrha ovog ispitivanja jest provjeriti razinu sigurnosti REESS-a kad je izložen inercijskim opterećenjima do kojih može doći tijekom sudara vozila.

(c)

Svrha ovog ispitivanja jest provjeriti razinu sigurnosti REESS-a kad je izložen kontaktnim opterećenjima do kojih može doći tijekom sudara vozila.

PRILOG 8.E

VATROOTPORNOST

1. SVRHA

Svrha ovog ispitivanja jest provjeriti otpornost REESS-a na vatru s vanjske strane vozila prouzročenu npr. izlijevanjem goriva iz vozila (bilo iz samog vozila ili vozila u blizini). U toj situaciji mora ostati dovoljno vremena da vozač i putnici napuste vozilo.

2. POSTAVKE ISPITIVANJA

2.1. Ovo ispitivanje provodi se na potpunom REESS-u ili na pripadajućem podsustavu (podsustavima) REESS-a, uključujući ćelije i njihove električne veze. Ako proizvođač odabere ispitivanje pripadajućeg podsustava (ili više njih), proizvođač mora dokazati da rezultat ispitivanja može razumno predstavljati radne značajke potpunog REESS-a s obzirom na njegovu razinu sigurnosti pod istim uvjetima. Ako elektronička upravljačka jedinica REESS-a nije ugrađena u kućište koje okružuje ćelije, tada se na zahtjev proizvođača može izostaviti ugradnja elektronske upravljačke jedinice na ispitivani uređaj. Ako su bitni podsustavi REESS-a raspoređeni u cijelom vozilu, ispitivanje se može provesti na svakom bitnom podsustavu REESS-a.

3. POSTUPCI

3.1. Opći uvjeti ispitivanja

Na ispitivanje se primjenjuju sljedeći zahtjevi i uvjeti:

(a) ispitivanje se provodi pri temperaturi od najmanje 0 °C;

(b) na početku ispitivanja stanje napunjenosti (SOC) namješta se na vrijednost u gornjih 50 % uobičajenog radnog raspona SOC-a;

(c) na početku ispitivanja uključene su sve zaštitne naprave koje utječu na funkciju ispitivanog uređaja i bitne za ishod ispitivanja.

3.2. Postupak ispitivanja

Prema izboru proizvođača provodi se ispitivanje na vozilu ili ispitivanje sastavnog dijela.

3.2.1. Ispitivanje na vozilu

Ispitivani uređaj ugrađuje se na ispitnu napravu koja što je više moguće simulira uvjete stvarne ugradnje; za to se ne smije upotrijebiti gorivi materijal, osim materijala koji je dio REESS-a. Metoda kojom se ispitivani uređaj ugrađuje u napravu mora biti u skladu s odgovarajućim specifikacijama za njegovu ugradnju u vozilo. U slučaju REESS-a namijenjenog za upotrebu u posebnom vozilu moraju se u obzir uzeti dijelovi vozila koji na bilo koji način utječu na vatru.

3.2.2. Ispitivanje sastavnog dijela

Ispitivani uređaj postavlja se na rešetkasti stol smješten iznad tave u smjeru prema konstrukcijskoj namjeri proizvođača.

Rešetkasti stol izrađuje se od čeličnih šipki promjera 6–10 mm s razmakom 4–6 cm. Ako je potrebno, čelične šipke mogu se poduprti ravnim čeličnim dijelovima.

3.3. Plamen kojem je izložen ispitivani uređaj mora se dobiti izgaranjem komercijalnog goriva za motor s vanjskim izvorom paljenja (u daljnjem tekstu „gorivo”) u tavi. Količina goriva mora biti dostatna za osiguravanje da plamen pod uvjetima slobodnog gorenja gori tijekom cijelog postupka ispitivanja.

Vatra mora obuhvaćati cijelu površinu tave tijekom cijelog izlaganja vatri. Dimenzije tave treba odabrati tako da i bočne strane ispitivanog uređaja sa sigurnošću budu izložene plamenu. Zato tava mora biti veća od horizontalne projekcije ispitivanog uređaja za najmanje 20 cm i najviše 50 cm. Bočne stranice tave ne smiju biti više od 8 cm iznad razine goriva na početku ispitivanja.

3.4. Tava napunjena gorivom postavlja se ispod ispitivanog uređaja tako da udaljenost između razine goriva u tavi i dna ispitivanog uređaja odgovara konstrukcijskoj visini ispitivanog uređaja iznad površine ceste kad je vozilo neopterećeno ako se primjenjuje stavak 3.2.1. ili približno 50 cm ako se primjenjuje stavak 3.2.2. Ili tava ili ispitna naprava ili oboje moraju biti slobodno pokretljivi.

3.5. Tijekom ispitne faze C tava mora biti pokrivena zaslonom. Zaslon se postavlja 3 cm +/– 1 cm iznad razine goriva izmjerene prije zapaljenja goriva. Zaslon mora biti izrađen od materijala otpornog na vatru kako je propisano u Dodatku Prilogu 8.E. Između opeka ne smije biti razmaka, a opeke moraju biti postavljene iznad tave tako da su otvori u opekama slobodni. Duljina i širina okvira moraju biti za 2 cm do 4 cm manje od unutarnjih dimenzija tave tako da između okvira i bočne stranice tave postoji prorez od 1 cm do 2 cm za prozračivanje. Prije ispitivanja zaslon mora biti najmanje na sobnoj temperaturi. Opeke se mogu namočiti kako bi se osigurali ponovljivi uvjeti ispitivanja.

3.6. Ako se ispitivanja provode na otvorenome, potrebno je osigurati zadovoljavajuću zaštitu od vjetra; brzina vjetra u visini tave ne smije premašiti 2,5 km/h.

3.7. Ispitivanje se sastoji od tri faze B–D ako temperatura goriva iznosi najmanje 20 °C. U suprotnome ispitivanje se sastoji od četiri faze A–D.

3.7.1. Faza A: Predgrijavanje (slika 1.)

Gorivo u tavi mora se upaliti na udaljenosti od najmanje 3 m od ispitivanog uređaja. Nakon 60 sekundi predgrijavanja tava se postavlja ispod ispitivanog uređaja. Ako je veličina tave prevelika za pomicanje bez opasnosti od prolijevanja tekućine itd., tada je dopušteno pomaknuti ispitivani uređaj i ispitnu napravu do iznad tave.

Slika 1.

Faza A: Predgrijavanje

3.7.2. Faza B: Izravno izlaganje plamenu (slika 2.)

Ispitivani uređaj izlaže se plamenu goriva koje slobodno gori tijekom 70 sekundi.

Slika 2.

Faza B: Izravno izlaganje plamenu

3.7.3. Faza C: Neizravno izlaganje plamenu (slika 3.)

Odmah po završetku faze B između tave s upaljenim gorivom i ispitivanog uređaja mora se postaviti zaslon. Ispitivani uređaj izlaže se tom smanjenom plamenu daljnjih 60 sekundi.

Umjesto provođenja ispitne faze C, prema izboru proizvođača može se nastaviti ispitna faza B daljnjih 60 sekundi.

Međutim, to je dopušteno samo ako se tehničkoj službi može dokazati da to neće rezultirati smanjenjem težine ispitivanja.

Slika 3.

Faza C: Neizravno izlaganje plamenu

3.7.4. Faza D: Kraj ispitivanja (slika 4.)

Tava s upaljenim gorivom prekrivena zaslonom pomiče se nazad u položaj opisan u fazi A. Nije dopušteno gašenje ispitivanog uređaja. Nakon uklanjanja tave ispitivani se uređaj promatra dok se temperatura površine ispitivanog uređaja ne smanji na sobnu temperaturu ili se smanjuje već najmanje tri sata.

Slika 4.

Faza D: Kraj ispitivanja