1.

Prijetnje i povezane slabe točke ili metode napada razvrstane su u glavne skupine i opisane u tablici A1. Tablica A1 Popis slabih točaka ili metoda napada povezanih s prijetnjama Glavna podjela i potpodjela prijetnji/slabih točaka s opisom Primjer slabe točke ili metode napada 4.3.1. Prijetnje koje se odnose na back-end poslužitelje povezane s vozilima u uporabi 1. Back-end poslužitelji iskorišteni za napad na vozilo ili krađu podataka 1.1. Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra) 1.2. Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine) 1.3. Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija) 2. Ometanje usluga back-end poslužitelja koje utječe na rad vozila 2.1. Napad na back-end poslužitelj zbog kojeg potonji ne može raditi, npr. zbog napada ne može komunicirati s vozilima i pružati usluge na koje se vozila oslanjaju 3. Izgubljeni ili ugroženi podaci povezani s vozilima smješteni na back-end poslužiteljima („povreda podataka”) 3.1. Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra) 3.2. Gubitak informacija u oblaku; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni zbog napada ili slučajnih nesreća ako su pohranjeni kod treće strane pružatelja usluga u oblaku 3.3. Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine) 3.4. Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija) 3.5. Povreda podataka u obliku nenamjeravanog dijeljenja podataka (npr. administratorske pogreške) 4.3.2. Prijetnje vozilima preko njihovih komunikacijskih kanala 4. Lažiranje poruka ili podataka koje vozilo prima 4.1. Lažiranje poruka (npr. 802.11p V2X komunikacija tijekom vožnje u konvoju, poruke GNSS-a itd.) imitiranjem 4.2. Sybilin napad (lažiranje drugih vozila tako da se čini da na cesti postoji mnogo vozila) 5. Komunikacijski kanali iskorišteni za neovlašteno manipuliranje, brisanje ili druge izmjene koda/podataka u vozilima 5.1. Moguće je ubaciti kod putem komunikacijskih kanala, npr. nedopušteno modificirani softver u binarnom obliku može biti ubačen u komunikacijski protok 5.2. Moguće je manipulirati kodom/podacima u vozilu putem komunikacijskih kanala 5.3. Moguće je prebrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala 5.4. Moguće je izbrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala 5.5. Moguće je unijeti kod/podatke u vozilo putem komunikacijskih kanala (pisanje podataka ili koda) 6. Moguće je dopustiti prihvaćanje nevjerodostojnih/nepouzdanih poruka putem komunikacijskih kanala ili je moguće iskoristiti slabe točke komunikacijskih kanala za napad lažiranjem sesija/ponavljanjem sesija 6.1. Prihvaćanje informacija iz nepouzdanog ili nevjerodostojnog izvora 6.2. Napad putem posrednika (man in the middle)/otimanje sesije 6.3. Napad ponavljanjem sesije, npr. napad na komunikacijsku pristupnu točku, znači napad koji omogućava napadaču da softver elektroničke upravljačke jedinice ili integrirani softver pristupne točke zamijeni starijom verzijom softvera 7. Moguće je otkrivanje informacija, na primjer, prisluškivanjem komunikacije ili dopuštanjem neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama 7.1. Presretanje informacija/interferencijske emisije/praćenje komunikacija 7.2. Dobivanje neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama 8. Napadi uskraćivanjem usluga putem komunikacijskih kanala radi ometanja funkcija vozila 8.1. Slanje velike količine neispravnih podataka informatičkom sustavu vozila tako da ga se onemogući u uobičajenom pružanju usluga 8.2. Crna rupa, vrsta napada u kojoj napadač blokira poruke poslane vozilima kako bi prekinuo komunikaciju među vozilima 9. Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup sustavima vozila 9.1. Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup, npr. root pristup 10. Virusi skriveni u komunikacijskim medijima mogu zaraziti sustave vozila 10.1. Virus skriven u komunikacijskim medijima ulazi u sustave vozila 11. Poruke koje vozilo primi (npr. X2V ili dijagnostičke poruke) ili koje se prenose unutar vozila sadržavaju zlonamjerni sadržaj 11.1. Zlonamjerne unutarnje poruke (npr. CAN) 11.2. Zlonamjerne V2X poruke, npr. poruke infrastruktura-vozilo ili vozilo-vozilo (npr. CAM, DENM) 11.3. Zlonamjerne dijagnostičke poruke 11.4. Zlonamjerne poruke vlasničke vrste (poruke koje obično dolaze od OEM-a ili dobavljača sastavnog dijela/sustava/funkcije) 4.3.3. Prijetnje procesima ažuriranja softvera u vozilima 12. Zlouporabljeni ili ugroženi procesi ažuriranja softvera 12.1. Ugroženi bežični procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava 12.2. Ugroženi lokalni/fizički procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava 12.3. Softver je nedopušteno izmijenjen prije procesa ažuriranja (tj. softver je pokvaren), iako je sam proces valjan 12.4. Moguće je nevaljano ažuriranje softvera zbog ugroženih kriptografskih ključeva dobavljača 13. Moguće je blokirati legitimna ažuriranja softvera 13.1. Napad uskraćivanjem usluga na poslužitelj ili mrežu radi sprečavanja slanja kritičnih ažuriranja softvera i/ili aktiviranja svojstava za određene korisnike 4.3.4. Prijetnje vozilima zbog nenamjernih ljudskih radnji zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše 15. Legitimni akteri mogu učiniti nešto čime nenamjerno olakšavaju izvođenje kibernapada 15.1. Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad 15.2. Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci 4.3.5. Prijetnje vozilima preko njihovih vanjskih veza i priključaka 16. Manipulacije komunikacijom funkcija vozila omogućavaju kibernapad, što može uključivati telematiku; sustavi s dopuštenim daljinskim upravljanjem; sustavi koji koriste kratkodometnu bežičnu komunikaciju 16.1. Manipulacija funkcijama konstruiranima za daljinsko upravljanje sustavima, kao što su bežični ključ, imobilizator i infrastruktura za punjenje 16.2. Manipulacija telematikom vozila (npr. manipuliranje izmjerenom temperaturom osjetljive robe, daljinsko otključavanje teretnih vrata) 16.3. Interferencija s kratkodometnim bežičnim sustavima ili senzorima 17. Softver treće strane u sustavu, npr. aplikacije za zabavu, korištene kao vektor za napad na sustave vozila 17.1. Pokvarene aplikacije ili aplikacije sa slabim sigurnosnim mjerama korištene kao metoda za napad na sustave vozila 18. Uređaji priključeni na vanjska sučelja, npr. USB ili priključak OBD-a, korišteni kao sredstvo za napad na sustave vozila 18.1. Vanjska sučelja, npr. USB ili drugi priključci, korištena kao mjesto napada, npr. ubacivanjem koda 18.2. Mediji zaraženi virusom uneseni u sustav vozila 18.3. Dijagnostički pristup (npr. hardverski ključevi u priključku OBD-a) korišteni za olakšavanje napada, npr. za manipulaciju parametrima vozila (izravno ili neizravno) 4.3.6. Prijetnje podacima/kodu vozila 19. Izvlačenje podataka/koda iz vozila 19.1. Izvlačenje softvera, vlasničkog ili zaštićenog autorskim pravom, iz sustava vozila (piratiziranje proizvoda) 19.2. Neovlašteni pristup podacima koji se odnose na privatnost vlasnika, kao što su podaci o osobnom identitetu, podaci o bankovnom računu, podaci iz adresara, podaci o lokaciji, elektronički identifikator vozila itd. 19.3. Vađenje kriptografskih ključeva 20. Manipulacija podataka/koda u vozilu 20.1. Nezakonite/neovlaštene promjene elektroničkog identifikatora vozila 20.2. Prevara s identitetom; na primjer, ako korisnik želi prikazati drugi identitet kad komunicira sa sustavima za naplatu cestarine i proizvođačevom back-end infrastrukturom 20.3. Radnje za zaobilaženje sustava za praćenje (npr. hakiranje/nedopušteni zahvati/blokiranje poruka kao što su podaci ODR Trackera ili broj pokretanja) 20.4. Manipuliranje podacima radi krivotvorenja podataka o vožnji vozila (npr. kilometraža, brzina vožnje, smjer vožnje itd.) 20.5. Neovlaštene promjene podataka dijagnostičkog sustava 21. Brisanje podataka/koda 21.1. Neovlašteno brisanje zapisa događaja u sustavu ili manipulacija tim zapisima 22. Unošenje zlonamjernog softvera 22.2. Unošenje zlonamjernog softvera ili aktivnost zlonamjernog softvera 23. Unošenje novog softvera ili prebrisivanje postojećeg softvera 23.1. Lažiranje softvera upravljačkog ili informacijskog sustava vozila 24. Ometanje sustava ili prekid rada 24.1. Uskraćivanje usluga može se na unutarnjoj mreži uzrokovati tako da se CAN sabirnica preplavi ili da se izazovu pogreške ECU-a visokom stopom slanja poruka 25. Manipulacija parametrima vozila 25.1. Neovlašteni pristup radi krivotvorenja konfiguracijskih parametara ključnih funkcija vozila, npr. podaci za kočenje, prag aktivacije zračnog jastuka itd. 25.2. Neovlašteni pristup radi krivotvorenja parametara punjenja, npr. napon punjenja, snaga punjenja, temperatura baterije itd. 4.3.7. Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane 26. Kriptografske tehnologije mogu biti ugrožene ili je moguće da nisu primijenjene u dovoljnoj mjeri 26.1. Napadač može razbiti šifru zbog kombinacije kratkih ključeva za šifriranje i dugog valjanja ključeva 26.2. Nedovoljno korištenje kriptografskih algoritama za zaštitu osjetljivih sustava 26.3. Korištenje već ili uskoro zastarjelih kriptografskih algoritama 27. Dijelovi ili materijali mogu biti ugroženi radi omogućavanja napada na vozila 27.1. Hardver ili softver s konstrukcijskim rješenjima zbog kojih je napad moguć ili koji ne ispunjava konstrukcijske kriterije za zaustavljanje napada 28. Moguće su slabe točke zbog softverskog ili hardverskog razvoja 28.1. Pogreške u softveru. Prisutnost pogrešaka u softveru može biti osnova potencijalno iskoristivih slabih točaka. To osobito vrijedi ako softver nije testiran kako bi se provjerilo da nije prisutan poznat loš kod/pogreške i kako bi se smanjio rizik od nepoznatog lošeg koda/pogrešaka. 28.2. Moguće je da korištenje elemenata zaostalih iz razvoja (npr. priključak za debugiranje, JTAG-ov priključak, mikroprocesori, razvojni certifikati, programerske šifre...) omogući pristup ECU-ima ili napadačima da više ovlasti 29. Slabe točke zbog projekta mreže 29.1. Otvoreni suvišni internetski portovi putem kojih je moguć pristup mrežnim sustavima 29.2. Zaobilaženje razdvajanja mreže radi stjecanja kontrole; konkretan primjer je korištenje nezaštićenih pristupnih točaka (npr. pristupnih točaka kamion-prikolica) radi zaobilaženja zaštita i ostvarivanja pristupa drugim dijelovima mreže u svrhu zlonamjernih radnji, npr. slanja arbitrarnih poruka na CAN sabirnici 31. Moguć je nenamjerni prijenos podataka 31.1. Povreda podataka; osobni podaci mogu procuriti kad se promijeni korisnik automobila (npr. automobil je prodan ili služi kao vozilo za najam s novim najmoprimcima) 32. Fizičko manipuliranje sustavima može omogućiti napad 32.1. Manipulacija elektronikom, npr. u vozilo je ugrađen neovlašteni hardver kojim je omogućen „napad putem posrednika” Zamjena ovlaštene elektronike (npr. senzora) neovlaštenim hardverom Manipulacija podacima prikupljenima senzorom (npr. korištenje magneta da se utječe na senzor Hallova efekta povezan s mjenjačem)