42011X0507(01)



Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u posljednjem izdanju UN/ECE dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na internetskoj stranici:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 110 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) — Jedinstvene odredbe o homologaciji:

obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 9. izvorne verzije Pravilnika – dan stupanja na snagu: 19. kolovoza 2010.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

DIO I.

DIO II.

PRILOZI

1. PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na:

2. DEFINICIJE I RAZVRSTAVANJE SASTAVNIH DIJELOVA

SPP sastavni dijelovi za uporabu u vozilima razvrstavaju se prema najvećem radnom tlaku i funkciji koju obavljaju u skladu sa slikom 1.

Kad se sastavni dio sastoji od više dijelova, svaki se dio razvrstava u svoj vlastiti razred prema najvećem radnom tlaku i funkciji.

2.1. „Tlak” znači relativni tlak s obzirom na atmosferski tlak, osim ako je navedeno drukčije.

2.2. „Posebna oprema” znači:

2.2.1. Više gore navedene opreme se može kombinirati ili priključiti zajedno kao „višenamjenska oprema”.

Slika 1-1

Dijagram toka za razvrstavanje SPP opreme

Slika 1-2

Ispitivanja koja se primjenjuju za odgovarajuće razrede opreme (osim boca)

2.3. „Spremnik” znači svaki spremnik koji se upotrebljava za skladištenje stlačenog prirodnog plina;

2.3.1. Spremnik može biti:

2.4. „Tip spremnika” znači spremnici koji se po mjerama i materijalima ne razlikuju kako je navedeno u Prilogu 3.:

2.5. „Dodatna oprema postavljena na spremnik” znači sljedeća oprema (ali ne samo ova) koja može biti zasebno ili kombinirano ugrađena na spremnik:

2.6. „Ventil” znači naprava kojom se može upravljati protokom tekućine.

2.7. „Automatski ventil” znači ventil kojim se ne upravlja ručno.

2.8. „Automatski ventil boce” znači automatski ventil, kruto učvršćen na bocu koji nadzire protok plina u sustavu za dovod goriva. Automatski ventil boce se također naziva daljinski upravljanim ventilom za napajanje.

2.9. „Nepovratni ventil” znači automatski ventil koji omogućava da plin teče samo u jednom smjeru.

2.10. „Ventil za ograničavanje protoka” znači naprava koja automatski zatvara ili ograničava protok plina ako je protok prešao konstrukcijski zadanu vrijednost.

2.11. „Ručni ventil” znači ručni ventil koji kruto učvršćen na bocu.

2.12. „Rasteretni tlačni ventil (ventil za ograničavanje protoka)” znači naprava koja sprečava povećanje tlaka iznad prethodno namještenog tlaka.

2.13. „Servisni ventil” znači izolacijski ventil koji se zatvara samo kod servisiranja vozila.

2.14. „Filtar” znači zaštitni zaslon koji odstranjuje strana tijela iz plinskog toka.

2.15. „Priključak” znači vezni element koji se upotrebljava kod cjevovoda, cijevi ili crijeva.

2.16. Cijevi za gorivo

2.17. „Naprava za dobavu plina” znači naprava za uvođenje plinovitog goriva u usisnu granu motora (rasplinjač ili brizgaljka).

2.18. „Regulator protoka plina” znači naprava za ograničavanje protoka plina koja je ugrađena iza regulatora tlaka i upravlja dotokom plina u motor.

2.19. „Kućište nepropusno za plin,” znači naprava koja odzračuje plin koji pušta iz vozila, uključujući odzračno crijevo.

2.20. „Indikator tlaka” znači tlačna naprava koja pokazuje tlak plina.

2.21. „Regulator tlaka” znači naprava koja služi za upravljanje dovodnog tlaka plinskog goriva u motor.

2.22. „Naprava za rasterećenje tlaka (aktivirana temperaturom)” znači jednokratna naprava koju aktivira previsoka temperatura koja odzračuje plin da zašiti bocu od puknuća.

2.23. „Jedinica ili posuda za punjenje” znači naprava ugrađena izvan ili unutar (motornog prostora) vozila koja služi za punjenje spremnika na stanicama za punjenje.

2.24. „Elektronička upravljačka jedinica (dovod SPP-a)” znači naprava koja upravlja potrebama motora za plinom, i drugim parametrima motora te iz sigurnosnih razloga automatski zatvara automatski ventil.

2.25. „Tip opreme” iz stavaka od 2.6. do 2.23. znači oprema koja se ne razlikuje u bitnim značajkama, kao što su materijal, radni tlak ili temperature djelovanja.

2.26. „Tip elektroničke upravljačke jedinice” iz stavka 2.24. znači oprema koja se osim manjih izmjena ne razlikuju u bitnim značajkama kao što su osnovna načela programske opreme.

2.27. „Naprava za rasterećenje tlaka (aktivirana tlakom) (naprava se ponekad naziva „rasteretna membrana”)” znači jednokratna naprava koju aktivira previsoki tlak i koja sprečava da se prethodno namješteni ulazni tlak prekorači.

DIO I.

HOMOLOGACIJA POSEBNE OPREME MOTORNIH VOZILA KOJA U SVOJEM POGONSKOM SUSTAVU UPOTREBLJAVAJU STLAČENI PRIRODNI PLIN (SPP)

3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1. Zahtjev za homologaciju tipa posebne opreme mora podnijeti nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov valjano opunomoćeni predstavnik.

3.2. Zahtjev mora biti popraćen niže navedenim dokumentima u tri primjerka, s ovim pojedinostima:

3.3. Na zahtjev tehničke službe koja je odgovorna za provedbu homologacijskih ispitivanja moraju se dostaviti uzorci posebne opreme.

3.3.1. Tijekom početne proizvodnje spremnika [n] (*), 50 komada svakog tipa (serija utvrđivanja sukladnosti) se podvrgava nerazornom ispitivanju prema Prilogu 3.

4. OZNAČIVANJE

4.1. Uzorak sastavnog dijela dostavljenog za homologaciju mora imati trgovački naziv ili oznaku proizvođača i oznaku tipa, uključujući onu koja pokazuje temperature djelovanja („M” ili „C” za srednje ili niske temperature, po potrebi); za savitljive cijevi također mjesec i godinu proizvodnje; ova oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.2. Sva oprema mora imati dovoljno velik prostor za postavljanje homologacijske oznake, taj prostor mora biti prikazan na crtežima na koje se upućuje u stavku 3.2.2. gore.

4.3. Svaki spremnik mora imati pločicu za označivanje, s jasno čitljivim i neizbrisivim sljedećim podacima:

5. HOMOLOGACIJA

5.1. Ako primjerci opreme koja je dostavljena na homologaciju ispunjavaju zahtjeve iz stavaka od 6.1. do 6.11. ovog Pravilnika, mora se dodijeliti homologacija tipa opreme.

5.2. Svakom homologiranom tipu opreme mora se dodijeliti homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 00 za Pravilnik u njegovom izvornom obliku) označavaju niz izmjena koje uključuju najnovije veće tehničke izmjene Pravilnika objavljene do vremena izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije označiti istim brojem drugi tip opreme.

5.3. Obavijest o homologaciji ili odbijanju ili proširenju homologacije određenog tipa SPP opreme prema ovom Pravilniku mora biti dostavljena strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu koji je u skladu s uzorkom iz Priloga 2.B ovom Pravilniku.

5.4. Na svu opremu koja odgovara tipu koji je homologiran prema ovom Pravilniku na lako dostupnom mjestu na koje se upućuje u stavku 4.2. mora se osim oznake propisane u stavcima 4.1. i 4.3. postaviti međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

5.5. Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

5.6. U Prilogu 2.A ovom Pravilniku prikazani su primjeri postavljanja gore spomenute homologacijske oznake.

6. SPECIFIKACIJE ZA RAZNE SASTAVNE DIJELOVE SPP OPREME

6.1. Opće odredbe

6.1.1. Posebna oprema vozila koja upotrebljavaju SPP kao pogonsko gorivo mora funkcionirati na ispravan i siguran način kako je određeno u ovoj Uredbi.

Materijali opreme koji su u dodiru s SPP-om moraju s njim biti kompatibilni (vidjeti Prilog 5.D).

Dijelovi opreme na čiji ispravan i siguran rad mogu utjecati SPP, visoki tlak ili vibracije moraju se podvrgnuti odgovarajućim postupcima ispitivanja koji su opisani u prilozima ovom Pravilniku. Osim toga, odredbe iz stavaka od 6.2. do 6.11. moraju biti zadovoljene.

Posebna oprema vozila koja u svom pogonskom sustavu koriste SPP treba zadovoljavati odgovarajuće zahtjeve za elektromagnetsku kompatibilnost (EMC) u skladu s Pravilnikom br. 10, niz izmjena 02, ili drugim istovrijednim Pravilnikom.

6.2. Odredbe koje se odnose na spremnike

6.2.1. SPP spremnici moraju biti homologirani prema odredbama iz Priloga 3. ovom Pravilniku.

6.3. Odredbe koje se odnose na dodatne uređaje koji su ugrađeni na spremnik

6.3.1. Spremnik mora biti opremljen sljedećim dodatnim uređajima koji mogu biti zasebni ili kombinirani:

6.3.2. Ako je potrebno, spremnik može biti opremljen kućištem nepropusnim za plin.

6.3.3. Sastavni dijelovi iz stavaka od 6.3.1. do 6.3.2. trebaju biti homologirani u skladu s odredbama navedenim u Prilogu 4. ovom Pravilniku.

6.4.– 6.11. Odredbe o drugim sastavnim dijelovima

Prikazana oprema treba biti homologirana u skladu s odredbama iz priloga navedenim u donjoj tablici:

7. PREINAKE TIPA SPP OPREME I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

7.1. Svaka preinaka nekog tipa SPP opreme mora se prijaviti nadležnom tijelu koje je dodijelilo homologaciju tipa. Tijelo tada može:

7.2. Potvrda ili odbijanje homologacije uz navođenje preinaka dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik, na način određen u stavku 5.3.

7.3. Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakom obrascu s izjavom sastavljenom za takvo proširenje.

8. (Nije dodijeljeno)

9. SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci za sukladnost proizvodnje trebaju biti u skladu s onima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2.), sa sljedećim zahtjevima:

10. KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

10.1. Homologacija dodijeljena za tip opreme prema ovom Pravilniku može se povući ako zahtjevi iz stavka 9. nisu ispunjeni.

10.2. Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tomu odmah mora obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca s izjavom koji je sukladan uzorku u Prilogu 2.B ovom Pravilniku.

11. (Nije dodijeljeno)

12. KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije u potpunosti prestane proizvoditi tip opreme koja je homologirana u skladu s ovim Pravilnikom, o tomu mora obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Po primitku predmetne izjave to tijelo o tomu odmah mora obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca s izjavom koji je sukladan uzorku u Prilogu 2.B ovom Pravilniku.

13. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBA ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih služba koje su odgovorne za provedbu homologacijskih ispitivanja i nadležnih administrativnih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se moraju poslati obrasci s izjavom koji potvrđuju homologaciju ili proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije, a koji su izdani u drugim državama.

DIO II.

HOMOLOGACIJA VOZILA S OBZIROM NA UGRADNJU POSEBNE OPREME HOMOLOGIRANOG TIPA ZA UPORABU STLAČENOG PRIRODNOG PLINA (SPP) U NJIHOVOM POGONSKOM SUSTAVU

14. DEFINICIJE

14.1. Za potrebe dijela II. ovog Pravilnika:

15. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

15.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradnju posebne opreme za uporabu stlačenog prirodnog plina u njegovom pogonskom sustavu, mora podnijeti proizvođač vozila ili njegov valjano opunomoćeni predstavnik.

15.2. Zahtjev mora biti popraćen niže navedenim dokumentima u tri primjerka: opis vozila koji sadrži sve odgovarajuće pojedinosti na koje se upućuje u Prilogu 1.B ovom Pravilniku.

15.3. Vozilo koje predstavlja tip za koji je zatražena homologacija mora se dostaviti tehničkoj službi koja provodi homologacijska ispitivanja.

16. HOMOLOGACIJA

16.1. Ako je vozilo koje je dostavljeno na homologaciju prema ovomu Pravilniku opremljeno sa svom potrebnom posebnom opremom za uporabu stlačenog prirodnog plina u svojem pogonskom sustavu i ispunjava zahtjeve iz stavka 17., homologacija za taj tip vozila mora se dodijeliti.

16.2. Svakom homologiranom tipu mora se dodijeliti homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke označuju broj niza izmjena koje uključuju najnovije veće tehničke izmjene Pravilnika objavljene do vremena izdavanja homologacije.

16.3. Obavijest o homologaciji ili odbijanju ili proširenju homologacije SPP tipa vozila prema ovomu Pravilniku mora biti dostavljena strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik s pomoću obrasca koji je u skladu s uzorkom danim u Prilogu 2.D ovom Pravilniku.

16.4. Na svako vozilo koje odgovara tipu vozila koji je homologiran prema ovom Pravilniku, na lako dostupnom mjestu koje je navedeno u obrascu s izjavom o homologaciji, mora se postaviti međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

16.5. Ako je vozilo sukladno tipu vozila homologiranom prema jednom ili više drugih pravilnika koji su dodaci Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju prema ovom Pravilniku, nije potrebno ponavljati simbol propisan u stavku 16.4.1.; u tom slučaju dodatni brojevi i simboli za sve pravilnike prema kojima je homologaciju dodijelila zemlja koja je dodijelila homologaciju prema ovom Pravilniku, moraju se postaviti u uspravnim stupcima desno od oznake propisane u stavku 16.4.1.

16.6. Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

16.7. Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu pločice s podacima vozila ili na njoj.

16.8. U Prilogu 2.C ovom Pravilniku prikazani su primjeri postavljanja gore spomenute homologacijske oznake.

17. ZAHTJEVI ZA UGRADNJU POSEBNE OPREME ZA UPORABU STLAČENOG PRIRODNOG PLINA (SPP) U POGONSKOM SUSTAVU VOZILA

17.1. Općenito

17.1.1. Sustav za uporabu SPP-a u vozilu djeluje dobro i sigurno pri radnom tlaku i radnim temperaturama za koje je konstruiran i homologiran.

17.1.2. Sva oprema se homologira kao pojedinačni dio u skladu s dijelom 1. ovog Pravilnika.

17.1.3. Upotrijebljeni materijal u SPP sustavu treba biti pogodan za uporabu sa SPP-om.

17.1.4. Svi sastavni dijelovi sustava trebaju biti odgovarajuće pričvršćeni.

17.1.5. SPP sustav ne smije propuštati tj. mora 3 minute biti bez mjehurića.

17.1.6. SPP sustav mora biti ugrađen tako da je što bolje zaštićen od oštećenja kao što su oštećenja zbog pomicanja sastavnih dijelova vozila, udaraca, prašine na cesti, utovara ili istovara vozila ili sudaranja tih tereta.

17.1.7. Dodatna oprema, osim one koja je nužno potrebna za odgovarajuće djelovanje motora motornog vozila, ne smije biti priključena na SPP sustav.

17.1.7.1. Bez obzira na odredbe stavka 17.1.7., vozila smiju biti opremljena sustavom za grijanje prostora za putnike i/ili teretnog prostora koji je povezan sa SPP sustavom.

17.1.7.2. Sustav za grijanje iz stavka 17.1.7.1. se dozvoljava ako tehničke službe koje provode homologaciju smatraju da je sustav za grijanje pravilno zaštićen i da ne utječe na propisano djelovanje uobičajenog SPP sustava.

17.1.8. Identifikacija vozila kategorije M2 i M3, koji za pogon upotrebljavaju SPP (4).

17.1.8.1. Vozila kategorija M2 i M3, koja su opremljena SPP sustavom, trebaju imati postavljenu tablicu iz Priloga 6.

17.1.8.2. Tablica se postavlja na prednju stranu vozila kategorije M2 ili M3 i na vanjsku stranu desnih vrata.

17.2. Dodatni zahtjevi

17.2.1. Nijedan sastavni dio SPP sustava, uključujući bilo kakve zaštitne materijale koji čine njihove dijelove ne smije stršiti izvan vanjske površine vozila, osim jedinice za punjenje za više od 10 mm od točke pričvršćenja.

17.2.2. Svi sastavni dijelovi SPP sustava moraju biti postavljeni najmanje 100 mm od ispušne cijevi ili sličnog izvora topline, osim ako su odgovarajuće zaštićeni od topline.

17.3. SPP sustav

17.3.1. SPP sustav mora sadržavati barem ove sastavne dijelove:

17.3.2. SPP sustav smije također sadržavati sljedeću opremu:

17.3.3. Dodatni automatski ventil smije se kombinirati s regulatorom tlaka.

17.4. Ugradnja spremnika

17.4.1. Spremnik je trajno ugrađen u vozilo i ne smije biti ugrađen u prostoru za motor.

17.4.2. Spremnik treba biti ugrađen tako da nema dodira metala s metalom osim na pričvrsnim mjestima spremnika.

17.4.3. Kad je vozilo spremno za uporabu, spremnik goriva se treba nalaziti najmanje 200 mm iznad površine ceste.

17.4.3.1. Odredbe iz stavka 17.4.3. ne primjenjuju se ako je posuda naprijed i na obje strane odgovarajuće zaštićena i ako je svaki dio spremnika viši od te zaštitne strukture.

17.4.4. Spremnik (spremnici) ili bocu (boce) za gorivo treba postaviti i pričvrstiti tako da se sljedeća ubrzanja mogu apsorbirati (bez nastanka oštećenja), kad su spremnici puni:

Umjesto stvarnog ispitivanja može se upotrijebiti metoda izračuna ako podnositelj zahtjeva za homologaciju može tehničkoj službi dokazati njezinu jednakovrijednost.

17.5. Dodatna oprema ugrađena na spremnik (spremnike) ili bocu (boce)

17.5.1. Automatski ventil

17.5.1.1. Automatski ventil boce treba biti ugrađen neposredno na svaku bocu.

17.5.1.2. Automatski ventil boce djeluje tako da je dovod goriva nakon isključivanja motora prekinut bez obzira na položaj prekidača paljenja i ostaje zatvoren dok motor ne radi. Zbog dijagnostike je dozvoljeno kašnjenje od 2 sekunde.

17.5.2. Naprava za rasterećenje tlaka

17.5.2.1. Naprava za rasterećenje tlaka (aktivirana temperaturom) postavljena je na spremnik (spremnike) goriva tako da gorivo ispušta u kućište nepropusno za plin ako ono ispunjava zahtjeve iz stavka 17.5.5.

17.5.3. Ventil za ograničavanje protoka na spremniku

17.5.3.1. Ventil za ograničavanje protoka treba biti postavljen u spremnik (spremnike) za gorivo na automatski ventil boce.

17.5.4. Ručni ventil

17.5.4.1. Ručni ventil je kruto pričvršćen na bocu i može biti dio automatskog ventila boce.

17.5.5. Kućište nepropusno za plin na spremniku (spremnicima)

17.5.5.1. Kućište nepropusno za plin na spremniku (spremnicima) koje ispunjava zahtjeve iz stavaka od 17.5.5.2. do 17.5.5.5. postavlja se na spremnik goriva osim ako je spremnik (spremnici) ugrađen izvan vozila.

17.5.5.2. Kućište nepropusno za plin je u neposrednom dodiru s okolinom, a prema potrebi je povezano crijevom i vodom koje je otporno na SPP.

17.5.5.3. Odzračni otvor kućišta nepropusnog za plin ne smije propuštati plin u unutrašnjost blatobrana ni prema izvoru topline kao što je ispuh.

17.5.5.4. Svako povezno crijevo i vod na dnu nadogradnje motornog vozila koje služi za odzračivanje kućišta nepropusnog za plin, treba imati slobodan otvor od najmanje 450 mm2.

17.5.5.5. Kućište koje pokriva priključke spremnika i spojna crijeva je nepropusno za plin pri tlaku 10 kPa bez trajnih deformacija. Propuštanje koje ne prelazi 100 cm3 na sat je u tim okolnostima prihvatljivo.

17.5.5.6. Povezno crijevo na kućište nepropusno za plin i vodove treba biti pričvršćeno obujmicama ili na drugi način da ostvaruje nepropusni spoj.

17.5.5.7. Kućište nepropusno za plin sadrži sve sastavne dijelove koji su ugrađeni u prtljažnik ili prostor za putnike.

17.5.6. Naprava za rasterećenje tlaka (aktivirana tlakom)

17.5.6.1. Naprava za rasterećenje tlaka (aktivirana tlakom) aktivira se i odvaja plin neovisno o napravi za rasterećenje tlaka (aktiviranoj temperaturom).

17.5.6.2. Naprava za rasterećenje tlaka (aktivirana tlakom) namješta se na spremnik (spremnike) za gorivo tako da se gorivo može izliti u crijevo nepropusno za plin, ako to crijevo ispunjava zahtjeve stavka 17.5.5.

17.6. Krute i savitljive cijevi za gorivo

17.6.1. Krute cijevi za gorivo izrađene su od bešavnog materijala koji može biti nehrđajući čelik ili čelik s premazom otpornim na koroziju.

17.6.2. Kruta cijev za gorivo se smije zamijeniti savitljivom cijevi ako se upotrebljava u razredima 0., 1. ili 2.

17.6.3. Savitljiva cijev za gorivo treba ispunjavati zahtjeve iz Priloga 4.B ovom Pravilniku.

17.6.4. Krute cijevi za gorivo trebaju biti učvršćene tako da nisu izložene vibracijama ili napetostima.

17.6.5. Savitljive cijevi za gorivo trebaju biti učvršćene tako da nisu izložene vibracijama ili napetostima.

17.6.6. Na mjestima pričvršćenja savitljiva ili kruta cijev za gorivo treba biti pričvršćena tako da nema dodira metala s metalom.

17.6.7. Kruta ili savitljiva cijev za plinsko gorivo ne smije biti postavljena na mjestima za dizanje vozila.

17.6.8. Cijevi za gorivo na prolazima trebaju imati na sebi postavljen zaštitni materijal.

17.7. Priključci ili plinske veze između sastavnih dijelova

17.7.1. Lemljeni ili prešani spojevi nisu dozvoljeni.

17.7.2. Cijevi od nehrđajućeg čelika spajaju se samo nehrđajućim priključcima.

17.7.3. Razvodni blokovi trebaju biti izrađeni iz materijala otpornih na koroziju.

17.7.4. Krute cijevi za gorivo povezuju se odgovarajućim spojevima, npr. dvodijelni prešani spojevi u čeličnim cijevima i spojevi sa stožastim prstenima na obje strane.

17.7.5. Broj spojeva treba biti što manji.

17.7.6. Spojevi se trebaju postaviti tamo gdje ih je moguće pregledati.

17.7.7. U prostoru za putnike ili zatvorenom prtljažniku cijevi za gorivo ne trebaju biti duže nego što je potrebno i u svakom slučaju trebaju biti zaštićene kućištem nepropusnim za plin.

17.7.7.1. Odredbe iz stavka 17.7.7. ne odnose se na vozila kategorije M2 i M3 u kojima su cijevi za gorivo i priključci ugrađeni s oblogom koja je otporna na SPP i koja nije neposredno povezana s okolinom.

17.8. Automatski ventil

17.8.1. Dodatni automatski ventil se ugrađuje na cijev za gorivo što bliže regulatoru tlaka.

17.9. Jedinica ili posuda za punjenje

17.9.1. Jedinica za punjenje treba biti zaštićena od zakretanja, od nečistoće i vode.

17.9.2. Ako je SPP spremnik ugrađen u prostor za putnike ili u zatvoreni prtljažnik, jedinica za punjenje se treba postaviti na vanjski dio vozila ili u motorni prostor.

17.9.3. Za vozila razreda M1 i N1 jedinica za punjenje (posuda) mora ispunjavati zahtjeve prikazane na slici 1. Priloga 4F (5).

17.9.4. Za vozila kategorija M2, M3, N2 i N3 jedinica za punjenje (posuda) mora ispunjavati zahtjeve prikazane na slici 2. Priloga 4F ili zahtjeve prikazane na slici 1. Priloga 4F.

17.10. Sustav za izbor goriva i električna instalacija

17.10.1. Električni sastavni dijelovi SPP sustava trebaju biti zaštićeni od preopterećenja.

17.10.2. Vozila s više od jednog sustava za gorivo imaju sustav za izbor goriva koji osigurava da se nakon perioda dužeg od 5 s u motor može istodobno dovoditi samo jedno gorivo. Vozila s „kombiniranim gorivom” koja kao prvo gorivo za paljenje mješavine zraka i plina upotrebljavaju dizelsko gorivo dozvoljena su, u slučaju ako motori i vozila zadovoljavaju obvezne emisijske norme.

17.10.3. Električne veze i električni sastavni dijelovi u kućištu nepropusnom za plin trebaju biti izrađeni tako da ne stvaraju iskre.

18. SUKLADNOST PROIZVODNJE

18.1 Postupci za sukladnost proizvodnje trebaju biti u skladu s onima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2.).

19. KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

19.1. Homologacija dodijeljena za tip vozila prema ovom Pravilniku može se povući ako zahtjevi iz stavka 18. nisu ispunjeni.

19.2. Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tomu odmah mora obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik, putem obrasca s izjavom koji je sukladan uzorku u Prilogu 2.D ovom Pravilniku.

20. PREINAKA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

20.1. Svaka preinaka ugradnje posebne opreme za uporabu stlačenog prirodnog plina u pogonskom sustavu vozila mora se prijaviti nadležnom tijelu koje je homologiralo tip vozila. Tijelo tada može:

20.2. Potvrda ili odbijanje homologacije u kojoj se navode nastale promjene priopćuje se u skladu s postupkom iz stavka 16.3. ovog Pravilnika strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

20.3. Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije mora dodijeliti serijski broj za takvo proširenje i putem obrasca s izjavom koji je sukladan uzorku u Prilogu 2.D ovom Pravilniku moraju o tome obavijestiti druge stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

21. KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije u potpunosti prestane proizvoditi tip vozila koji je homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, o tomu mora obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Po primitku predmetne izjave to tijelo o tomu odmah mora obavijestiti druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca s izjavom koji je sukladan uzorku u Prilogu 2.D ovom Pravilniku.

22. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBA ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih služba koje su odgovorne za provedbu homologacijskih ispitivanja i nadležnih administrativnih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se moraju poslati obrasci s izjavom koji potvrđuju homologaciju ili proširenje, odbijanje ili ukidanje homologacije, a koji su izdani u drugim državama.

(1) Prema definiciji u Prilogu 7. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila R.E.3., (dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Izmjena. 2 kako je zadnje izmijenjen izmjenom. 4.).

(*) Treba naznačiti.

(2) 1 za Njemačku, 2 za Francusku, 3 za Italiju, 4 za Nizozemsku, 5 za Švedsku, 6 za Belgiju, 7 za Mađarsku, 8 za Češku, 9 za Španjolsku, 10 za Srbiju, 11 za Ujedinjenu Kraljevinu, 12 za Austriju, 13 za Luksemburg, 14 za Švicarsku, 15 (prazno), 16 za Norvešku, 17 za Finsku, 18 za Dansku, 19 za Rumunjsku, 20 za Poljsku, 21, za Portugal, 22 za Rusku Federaciju, 23 za Grčku, 24 (prazno), 25 za Hrvatsku, 26 za Sloveniju, 27 za Slovačku, 28 za Bjelarus, 29 za Estoniju, 30 (prazno), 31 za Bosnu i Hercegovinu, 32 za Latviju, 33 (prazno), 34 za Bugarsku, 35-36 (prazno), 37 za Tursku, 38 – 39 (prazno), 40 za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, 41 (prazno), 42 za Europsku uniju (homologacije izdaju njezine članice uporabom pripadajućih njihovih ECE simbola), 43 za Japan, 44 (prazno), 45 za Australiju, 46 za Ukrajinu, 47 za Južnu Afriku, 48 za Novi Zeland, 49 za Cipar, 50 za Maltu, 51 za Republiku Koreju, 52 za Maleziju, 53 za Tajland, 54 i 55 (prazno) i 56 za Crnu Goru. Naredne brojeve treba dodjeljivati ostalim državama kronološkim redoslijedom prema kojem ratificiraju ili pristupe Sporazumu o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa, a o tako određenim brojevima glavni tajnik Ujedinjenih naroda obavješćuje ugovorne stranke Sporazuma.

(3) 1 za Njemačku, 2 za Francusku, 3 za Italiju, 4 za Nizozemsku, 5 za Švedsku, 6 za Belgiju, 7 za Mađarsku, 8 za Češku, 9 za Španjolsku, 10 za Jugoslaviju, 11 za Ujedinjenu Kraljevinu, 12 za Austriju, 13 za Luksemburg, 14 za Švicarsku, 15 (prazno), 16 za Norvešku, 17 za Finsku, 18 za Dansku, 19 za Rumunjsku, 20 za Poljsku, 21, za Portugal, 22 za Rusku Federaciju, 23 za Grčku, 24 (prazno), 25 za Hrvatsku, 26 za Sloveniju, 27 za Slovačku, 28 za Bjelarus, 29 za Estoniju, 30 (prazno), 31 za Bosnu i Hercegovinu, 32 za Latviju, 33 (prazno), 34 za Bugarsku, 35-36 (prazno), 37 za Tursku, 38 – 39 (prazno), 40 za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, 41 (prazno), 42 za Europsku uniju (homologacije izdaju njezine članice uporabom pripadajućih ECE simbola), 43 za Japan, 44 (prazno), 45 za Australiju, 46 za Ukrajinu, 47 za Južnu Afriku, 48 za Novi Zeland, 49 za Cipar, 50 za Maltu, 51 za Republiku Koreju, 52 za Maleziju, 53 za Tajland, 54 i 55 (prazno) i 56 za Crnu Goru. Iduće brojeve po redu treba dodjeljivati ostalim državama kronološkim redoslijedom prema kojem one ratificiraju Sporazum o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjeti za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa ili prema kojem se one suglase s tim Sporazumom, a o tako određenim brojevima glavni tajnik Ujedinjenih naroda obavješćuje ugovorne stranke Sporazuma.

(4) Prema definiciji u Prilogu 7. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila R.E.3., (dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).

(5) Kako je određeno u Prilogu 7. Konsolidirane rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Izmjena 2.).

PRILOG 3.

Plinski cilindri

Plinske visokotlačne boce za čuvanje prirodnog plina kao goriva za motorna vozila

1. PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj Prilog određuje najmanje zahtjeve za punjive plinske boce manje težine. Boce su namijenjene čuvanju visokotlačnog prirodnog plina kao goriva za motorna vozila na koja se boce učvršćuju. Boce mogu biti od bilo kojeg čeličnog, aluminijskog ili nemetalnog materijala, oblika ili načina izrade koji odgovara određenim uvjetima uporabe. Ovaj Prilog ne uključuje metalne plašteve ili boce od nehrđajućeg čelika ili one zavarene konstrukcije. Boce uključene u ovaj Prilog razvrstavaju se u razred 0., kako je navedeno u stavku 2. ovog Pravilnika, i mogu biti:

SPP-1 : metalne SPP-2 : metalnog unutarnjeg plašta ojačanog beskonačnim nitima impregniranim smolom (omotan obručem) SPP-3 : metalnog unutarnjeg plašta pojačanog beskonačnim nitima impregniranim smolom (potpuno omotan) SPP-4 : nemetalnog unutarnjeg plašta s beskonačnim nitima impregniranim smolom (cjelovita kompozitna konstrukcija)

Uvjeti uporabe koji vrijede za boce detaljno su opisani u stavku 4. Ovaj se Prilog temelji na radnom tlaku za prirodni plin kao gorivo s tlakom od 20 MPa pri 15 °C s tlakom punjenja 26 MPa. Drugi radni tlakovi se mogu odrediti namještanjem tlaka s odgovarajućim faktorom (omjerom). Na primjer, sustav radnog tlaka od 25 MPa bi zahtijevao da se tlakovi pomnože s 1,25.

Vijek trajanja boce određuje proizvođač i može se razlikovati s obzirom na primjenu. Definicija vijeka trajanja se temelji na punjenju boce 1 000 puta na godinu za najmanje 15 000 punjenja. Najduži vijek trajanja boce je 20 godina.

Kod metalnih i kod boca s metalnim plaštem vijek trajanja se temelji na stupnju rasta pukotine zbog zamora materijala. Ultrazvučni ili jednakovrijedan pregled svake boce ili plašta mora utvrditi da nema nedostataka koje bi prelazili najveću dozvoljenu veličinu. Taj pristup omogućuje optimalnu konstrukciju i izradu lakih boca za prirodni plin u vozilima.

Za boce koje su u cijelosti izrađene od kompozitnih materijala s nenosivim nemetalnim plaštevima „siguran vijek uporabe” se dokazuje odgovarajućim metodama konstrukcije, provjerom prikladnosti konstrukcije i nadzorom proizvodnje.

2. REFERENCE

Sljedeće norme sadrže odredbe na koje se pozivanjem u ovom tekstu definiraju zahtjevi ovog Priloga (dok na raspolaganju ne budu jednakovrijedne ECE odredbe).

Norme ASTM (1)

ASTM B117–90 Ispitna metoda slanom vodenom prašinom (maglom); ASTM B154–92 Ispitivanje sa živinim nitratom za bakar i bakrene slitine; ASTM D522–92 Ispitivanje trnom za savijanje za organske zaštitne premaze; ASTM D1308–87 Utjecaj kuhinjskih kemikalija na bezbojne i obojene organske završne premaze; ASTM D2344–84 Ispitna metoda za provjeru međuslojne čvrstoće na smicanje usporednih vlaknastih kompozitnih materijala metodom kratke grede (Short Beam Method); ASTM D2794–92 Ispitna metoda otpornosti organskih premaza na utjecaj brze deformacije (udar); ASTM D3170–87 Otpornost premaza na ljuštenje; ASTM D3418–83 Ispitna metoda s toplinskom analizom za polimere pri prijelaznim temperaturama; ASTM E647–93 Normirana ispitna metoda za mjerenje stupnja rasta pukotina zbog zamora materijala; ASTM E813–89 Ispitna metoda za JIC, mjere za žilavost loma; ASTM G53–93 Normirani postupak za djelovanje naprave za izlaganje svjetlosti i vodi (fluorescentna ultraljubičasta i kondenzacijska naprava) za izlaganje nemetalnih materijala.

Norme BSI (2)

BS 5045 Dio 1. (1982.) Prijenosni plinski spremnici – specifikacije za bešavne čelične plinske spremnike obujma većeg od 0,5 litara; BS 7448–91 Ispitivanje žilavosti kod mehanike loma Dio I. – metoda za određivanje KIC, kritične vrijednosti COD i kritične vrijednosti J metalnih materijala, BS PD 6493–1991 Upute za metode za ocjenjivanje prihvatljivost A nedostataka taljenih zavarenih struktura; Metalni materijali. EN 13322-2 2003 Prijenosni plinski cilindri – Zavareni plinski cilindri koji se mogu ponovo puniti - Dizajn i konstrukcija – Dio 2.: Nehrđajući čelik EN ISO 5817 2003 Elektrolučni varovi u čeliku: vodič o razinama kvalitete za nedostatke

Norme ISO (3)

ISO 148–1983 Čelik – Charpyjevo udarno ispitivanje (V-utora); ISO 306–1987 Plastika – termoplastični materijali – određivanje temperature omekšavanja Vicat; ISO 527 Pt 1–93 Plastika – određivanje vlačnih svojstava – Dio I.: Opća načela; ISO 642–79 Ispitivanje kaljivosti čelika brzim hlađenjem (ispitivanje Jominy); ISO 2808–91 Boje i lakovi – određivanje debljine nanosa; ISO 3628–78 Materijali ojačani staklom – određivanje vlačnih svojstava; ISO 4624–78 Plastika i lakovi – ispitivanje prianjanja povlačenjem; ISO 6982–84 Metalni materijali – vlačno ispitivanje; ISO 6506–1981 Metalni materijali – ispitivanje tvrdoće po Brinellu; ISO 6508–1986 Metalni materijali – ispitivanje tvrdoće po Rockwellu (skala, ABCDEFGHK); ISO 7225 Upozorne naljepnice za plinske boce; ISO/DIS 7866–1992 Prijenosne punjive boce iz bešavne aluminijske slitine za opću uporabu, konstrukcija, izrada i prihvatljivost; ISO 9001:1994 Osiguravanje kvalitete konstrukcije/razvoja, proizvodnje, ugradnje i servisiranja; ISO 9002:1994 Osiguravanje kvalitete proizvodnje i ugradnje; ISO/DIS 12737 Metalni materijali – određivanje žilavosti loma pri plošnoj deformaciji; ISO/IEC Guide 25–1990 Opći zahtjevi za tehničku osposobljenost ispitnih laboratorija; ISO/IEC Guide 48–1986 Smjernice za ocjenu treće strane i registraciju sustava kvalitete dobavljača; ISO/DIS 9809 Konstrukcija, izrada i ispitivanje prijenosnih bešavnih plinskih boca – Dio I.: kaljene i napuštene čelične boce s vlačnom čvrstoćom < 1 100 MPa;

Norma NACE (4)

NACE TM0177–90 Laboratorijsko ispitivanje otpornosti metala na pukotine zbog naprezanja uz djelovanje sulfida u okolini s vodikovim sulfidom.

3. DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se sljedeće definicije:

3.1.

(Nije dodijeljeno)

3.2.

Auto-frettage: postupak s uporabom tlaka koji se upotrebljava za izradu boca iz kompozitnih materijala s metalnim plaštevima koji napreže plašt iznad granice elastičnosti toliko da uzrokuje trajnu plastičnu deformaciju, posljedica čega je tlačno naprezanje plašta, a vlakna imaju vlačno naprezanje pri nultom unutarnjem tlaku.

3.3.

Auto-frettage

tlak: tlak unutar omotane boce pri kojem se uspostavlja zahtijevani raspored opterećenja između plašta i vanjskog omotača.

3.4.

serija – kompozitne boce: ”serija” je skupina boca uzastopno proizvedenih iz kvalificiranih plašteva jednakih veličina, oblika, određenih konstrukcijskih materijala i postupka proizvodnje.

3.5.

serija – metalnih boca i plašteva: ”serija” je skupina metalnih boca ili plašteva uzastopno proizvedenih s jednakim nazivnim promjerom, debljinom stijenke, oblikom, određenim konstrukcijskim materijalima, postupkom izrade, opremom za izradu i toplinsku obradu i uvjetima vremena, temperature i okoline tijekom toplinske obrade.

3.6.

serija nemetalnih plašteva: ”serija” je skupina nemetalnih plašteva uzastopno proizvedenih s jednakim nazivnim promjerom, debljinom stijenke, oblikom, određenim konstrukcijskim materijalima, postupkom izrade.

3.7.

granice serije: ni u jednom slučaju ne smije prijeći 200 proizvedenih boca ili plašteva (osim boca i plašteva za razorna ispitivanja) ili jedne smjene uzastopne proizvodnje, što je veće.

3.8.

kompozitna boca: boca od beskonačnih niti impregniranih smolom koje su ovijene oko metalnog ili nemetalnog plašta. Boce od kompozitnih materijala s nemetalnim plaštevima su boce koje smatramo u cijelosti kompozitnim.

3.9.

namatanje s kontroliranom napetošću: postupak u proizvodnji kompozitnih boca kod kojih je tlačno opterećenje plašta i vlačno opterećenje vanjskog omotača pri nultom unutarnjem tlaku postignuto namatanjem visokonapetih niti za pojačavanje.

3.10.

tlak punjenja: plinski tlak u boci odmah po završetku punjenja.

3.11.

gotove boce: završene boce pripremljene za uporabu, tipične za uobičajenu proizvodnju, opremljene s identifikacijskim oznakama i vanjskim premazom, uključujući izolaciju koju je odredio, ali bez ugrađene izolacije ili zaštite.

3.12.

puni omotač: vanjski omotač čije su niti za pojačavanje namotane u obodnom i osnom smjeru boce.

3.13.

temperatura plina: temperatura plina u boci.

3.14.

obruč: vanjski omotač čije su niti za pojačavanje namotane u obodnom smjeru preko valjkastog dijela plašta, tako da niti ne nose veća opterećenja u smjeru koji je usporedan s uzdužnom osi boce.

3.15.

plašt: spremnik koji je upotrijebljen kao unutarnja ljuska nepropusna za plin, na koji se niti za pojačanja namataju kao snopovi da se dosegne odgovarajuća čvrstoća. U ovoj normi opisane su dvije vrste plašta, metalni plaštevi koji su konstruirani tako da dijele opterećenje s pojačanjima i nemetalni plaštevi koji ne nose dio opterećenja.

3.16.

proizvođač: osoba ili organizacija odgovorna za konstrukciju, proizvodnju i ispitivanje boca.

3.17.

najveći razvijeni tlak: stalni tlak koji nastaje kad se plin u boci napunjenoj do radnog tlaka digne do najviše servisne temperature.

3.18.

vanjski omotač: sustav za ojačavanje iz snopova i smole, nanesen preko plašta.

3.19.

prednaprezanje: postupak primjene auto-frettage-a ili namatanja s kontroliranom napetošću.

3.20.

vijek trajanja: vijek u godinama tijekom kojih se boca sigurno upotrebljava u skladu s uobičajenim uvjetima uporabe.

3.21.

stalni tlak: plinski tlak kad je dosegnuta stalna temperatura.

3.22.

ustaljena temperatura: ujednačena temperatura plina koja je nastala nakon promjena temperature nastale zbog punjenja.

3.23.

ispitni tlak: tlak pri kojem je boca hidrostatički ispitana.

3.24.

radni tlak: stalan tlak 20 MPa pri ujednačenoj temperaturi od 15 °C.

4. UVJETI UPORABE

4.1. Općenito

4.1.1. Normirani uvjeti uporabe:

Normirani uvjeti uporabe, određeni u ovom Prilogu, podloga su za konstrukciju, izradu, pregled, ispitivanje i homologaciju boca koje će biti trajno ugrađene u vozila i koje će se upotrebljavati za skladištenje prirodnog plina pri temperaturi okoline za uporabu kao gorivo za vozila.

4.1.2. Uporaba boca

Navedeni uvjeti uporabe su također namijenjeni za utvrđivanje podataka o sigurnoj uporabi boca iz ovog Pravilnika za:

(a) proizvođače boca;

(b) vlasnike boca;

(c) konstruktore ili izvođače koji su odgovorni za ugradnju boca;

(d) konstruktore i vlasnike opreme koja se upotrebljava za ponovno punjenje boca u vozilima;

(e) dobavljače prirodnog plina; i

(f) regulatorna tijela koja su nadležna za uporabu boca.

4.1.3. Vijek trajanja

Vijek trajanja u kojem su boce sigurne određuje konstruktor boca na osnovi uporabe u skladu s uvjetima uporabe određenim ovom Pravilniku. Najduži vijek trajanja je 20 godina.

4.1.4. Redovito ponovno utvrđivanje sukladnosti

Preporuke za redovito ponovno utvrđivanje sukladnosti vizualnim pregledom ili ispitivanjem tijekom vijeka trajanja donosi proizvođač boca na osnovi uporabe u skladu s uvjetima uporabe određenim u ovom Pravilniku. Svaka boca se najmanje svakih 48 mjeseci nakon prve ugradnje u vozilo (registracija vozila), i pri svakoj ponovnoj ugradnji vizualno pregleda, ako ima vanjska oštećenja ili trošenja, također i ispod obujmica koje ih drže. Vizualni pregled obavlja stručna organizacija, koju odobrava ili ovlašćuje regulativno tijelo u skladu s specifikacijama proizvođača. Boce bez naljepnice s obveznim podacima ili s naljepnicama s obveznim podacima koje su nečitljive moraju se povući iz uporabe. Ako je bocu moguće sa sigurnošću identificirati s obzirom na proizvođača ili serijski broj, smije se postaviti zamjenska naljepnica s kojom boca može ostati u uporabi.

4.1.4.1. Boce koje su bile u vozilu pri sudaru

Boce koje su bile u vozilu pri sudaru ponovno mora pregledati organizacija koju je ovlastio proizvođač, osim ako drukčije ne odredi nadležno tijelo. Boce koje pri sudaru nisu oštećene smiju se vratiti u uporabu, u suprotnom potrebno je bocu vratiti proizvođaču da je ocjeni.

4.1.4.2. Boce koje su bile u vatri

Boce koje su bile u vatri ponovo mora pregledati organizacija koju je ovlastio proizvođač, ili ih treba odstraniti i povući iz uporabe.

4.2. Najviši tlakovi

Tlak u boci je ograničen sljedećim:

(a) tlak koji se ustali pri 20 MPa pri ustaljenoj temperaturi 15 °C;

(b) 26 MPa odmah po punjenju bez obzira na temperaturu.

4.3. Najveći broj ciklusa punjenja

Boce su izrađene za punjenje do ustaljenog tlaka 20 MPa pri ustaljenoj temperaturi plina od 15 °C do tisuću puta na godinu uporabe.

4.4. Temperaturni raspon

4.4.1. Ustaljena temperatura plina

Ustaljena temperatura plina u bocama može odstupati od najniže – 40 °C do najviše 65 °C;

4.4.2. Temperatura boce

Temperatura materijala boce može odstupati od najniže – 40 °C do najviše + 82 °C;

Temperature iznad + 65 °C mogu biti mjestimične ili kratkotrajne da temperatura plina u boci ne prelazi + 65 °C osim pod uvjetima iz stavka 4.4.3.;

4.4.3. Prijelazne temperature

Temperature plina koje nastaju između punjenja i pražnjenja mogu odstupati od graničnih navedenih iz stavka 4.4.1.;

4.5. Sastav plina

Metanol i/li glikol se prirodnom plinu ne dodaje namjerno. Boca mora biti izrađena tako, da se lako napuni prirodnim plinom u skladu s jednim od sljedeća tri uvjeta:

(a) SAE J1616;

(b) suhi plin Vodena para je obično ograničena na manje od 32 mg/m3 s rosištem – 9 °C pri 20 MPa. Za suhi plin nema ograničenja osim za: vodikov sulfid i druge topive sulfide : 3 mg/m3 kisik : 1 % volumenskog udjela Vodik je ograničen na 2 % volumenskog udjela, kad su boce napravljene iz čelika s konačnom vlačnom čvrstoćom koja prelazi 950 MPa;

(c) vlažni plin Plin koji sadrži udio vode više od točke b) inače ispunjava sljedeća ograničenja: vodikov sulfid i drugi topivi sulfidi : 23 mg/m3 kisik : 1 % volumenskog udjela ugljični dioksid : 4 % volumenskog udjela vodik : 0,1 % volumenskog udjela U skladu s uvjetima za vlažni plin potrebno je najmanje 1 mg kompresorskog ulja na kg plina za zaštitu metalnih boca i plašteva.

4.6. Vanjske površine

Boce nisu napravljene da budu stalno izložene mehaničkim i kemijskim utjecajima npr. propuštanja iz tereta koje prevozi vozilo, ili velikoj abraziji zbog uvjeta na cesti, i trebaju biti usklađene s prihvaćenim normama za ugradnju. Bez obzira, vanjske površine boce mogu nenamjerno biti izložene:

(a) vodi, potapanjem s prekidima ili vodenoj prašini na cesti;

(b) soli, zbog uporabe vozila blizu mora ili zbog uporabe soli za otapanje leda na cesti;

(c) ultraljubičastom zračenju sunca;

(d) udarima šljunka;

(e) otapalima, kiselinama i lužinama, gnojivima; i

(f) automobilskim tekućinama, uključujući benzin, hidraulične tekućine, glikol i ulje.

4.7. Prodiranje i propuštanje plina

Boce mogu biti spremljene u zatvorenim prostorima duže vrijeme. Prodiranje plina kroz stijenku boce ili propuštanje između krajnjeg priključka i plašta treba uzeti u obzir kod konstrukcije.

5. HOMOLOGACIJA KONSTRUKCIJE

5.1. Općenito

Konstruktor boca uz zahtjev za homologaciju nadležnom tijelu prilaže sljedeće podatke:

(a) izjavu o uporabi (stavak 5.2.);

(b) podatke o konstrukciji (stavak 5.3.);

(c) podatke o proizvodnji (stavak 5.4.);

(d) sustav kvalitete (stavak 5.5.);

(e) djelovanje loma i veličinu greške pri nerazornom pregledu (NDE, Non Destructive Examination) (stavak 5.6.);

(f) specifikacijski list (stavak 5.7.);

(g) dodatne podatke (stavak 5.8.).

Za boce oblikovane u skladu s ISO 9809 nije potrebno priložiti izvještaj o analizi naprezanja iz stavka 5.3.2. ili podatke iz stavka 5.6.

5.2. Izjava o uporabi

Namjena ove izjave o uporabi je usmjeriti korisnike i montere boca i također obavijestiti nadležno tijelo ili imenovanog zastupnika. Izjava o uporabi uključuje:

(a) izjavu da je konstrukcija boce pogodna za uporabu u skladu s uvjetima za uporabu iz stavka 4. tijekom vijeka trajanja boce;

(b) vijek trajanja;

(c) najmanji zahtjevi s obzirom na ispitivanja i/ili preglede tijekom uporabe;

(d) naprave za rasterećenje tlaka i/ili potrebna izolacija;

(e) metode učvršćenja, zaštitni premazi itd., zahtijevani, ali neostvareni;

(f) opis konstrukcije boce;

(g) drugi podaci potrebni za osiguranje sigurne uporabe i preglede boce.

5.3. Podaci o konstrukciji

5.3.1. Crteži

Crteži trebaju pokazivati barem:

(a) naslov, referentni broj, datum izdavanja i broj revizije s datumom izdavanja, ako je primjenljivo;

(b) upućivanje na ovaj Pravilnik i vrstu boce;

(c) sve mjere s dozvoljenim odstupanjima, uključujući pojedinosti o oblicima završnih poklopaca s najmanjim debljinama i o otvorima;

(d) masu boce, zajedno s dozvoljenim odstupanjima;

(e) specifikaciju materijala, zajedno s najmanjim mehaničkim i kemijskim svojstvima ili rasponima dozvoljenih odstupanja i, za metalne boce i metalne plašteve, određen raspon tvrdoće;

(f) druge podatke, na primjer raspon auto-frettage tlaka, najniži ispitni tlak, podrobnosti o protupožarnom sustavu i o vanjskom zaštitnom premazu.

5.3.2. Izvještaj o analizi naprezanja

Treba navesti analizu naprezanja konačnih elementa ili druga analiza naprezanja;

Treba navesti tablicu koja zbrojno prikazuje naprezanja izračunata u izvještaju.

5.3.3. Podaci o ispitivanju materijala

Dostavlja se detaljan opis materijala i dozvoljenih odstupanja svojstava materijala upotrijebljenih pri konstrukciji. Potrebno je također iznijeti podatke o ispitivanju koji pokazuju mehanička svojstva materijala i njihovu pogodnost za uporabu u skladu s uvjetima iz stavka 4.

5.3.4. Podaci o ispitivanju za utvrđivanje prikladnosti konstrukcije.

Utvrđuje se da materijal boce, konstrukcija, izrada i pregled odgovaraju predviđenoj uporabi boce ako ispunjavaju zahtjeve ispitivanja koji se traže za određenu konstrukciju boce pri ispitivanju u skladu s bitnim ispitnim metodama koje su detaljno opisane u Dodatku A ovom Prilogu.

Podaci o ispitivanju također uključuju mjere, debljine stijenke i težine svake ispitne boce.

5.3.5. Protupožarna sigurnost

Navodi se smještaj naprava za rasterećenje tlaka koje bocu štite od iznenadnog rasprsnuća, ako dođe u dodir s vatrom kako je navedeno u stavku A.15. Podaci o ispitivanju dokazuju učinkovitost navedenog protupožarnog sustava.

5.3.6. Nosači boca

U skladu sa stavkom 6.11. utvrđuju se pojedinosti o nosačima boca ili zahtjevi o nosačima.

5.4. Podaci o proizvodnji

Dostavljaju se pojedinosti o svim postupcima izrade, nerazornim ispitivanjima, proizvodnim ispitivanja i ispitivanjima serije; navode se dozvoljena odstupanja za sve proizvodne postupke kao što su toplinska obrada, završno oblikovanje, omjeri miješanja smole, napetost i brzina namatanja snopa, vrijeme i temperature stvrdnjavanja, auto-frettage postupci, navode se također obrada površine, detalji o navoju, kriteriji prihvaćanja za ultrazvučno skeniranje (ili jednakovrijedan postupak) i najveća veličina serije za potrebe ispitivanja serije.

5.5. (Nije dodijeljeno)

5.6. Djelovanje loma i veličina greške pri NDE

5.6.1. Djelovanje loma

Proizvođač treba prikazati djelovanje „propuštanje prije pucanja” (Leak-Before-Break) konstrukcije, kako je opisano u stavku 6.7.

5.6.2. Veličina greške pri NDE

Na način iz stavka 6.15.2. proizvođač određuje najveću veličinu greške kod pregleda nerazornim pregledom koji će spriječiti kvar boce tijekom njezinog vijeka uporabe zbog zamora materijala ili kvara zbog puknuća.

5.7. Specifikacijski list

Na specifikacijskom listu se za svaku konstrukciju boce navodi sažetak dokumenata koji sadrže podatke iz stavka 5.1. Navodi se naslov, referentni broj, broj revizije te datumi prvog izdanja i kasnije, izdanja svakog dokumenta. Sve dokumente potpisuje ili parafira izdavatelj; specifikacijski list dobiva broj i broj revizije ako je potrebno, s kojim se može označiti konstrukcija boce i koje nose potpis inženjera koji je konstruirao bocu. Na specifikacijskom listu se određuje mjesto za žig s registracijom nacrta.

5.8. Dodatni podaci

Prema potrebi se dostavljaju i dodatni podaci kao pomoć u primjeni, npr. povijest uporabe materijala predloženog za uporabu, ili uporaba određene konstrukcije boce za druge uvjete uporabe.

5.9. Homologacija i certifikacija

5.9.1. Pregledi i ispitivanja

Ocjenu sukladnosti treba provesti u skladu s odredbama iz stavka 9. ovog Pravilnika;

za utvrđivanje sukladnosti boca s ovim međunarodnim Pravilnikom boce treba pregledati u skladu sa stavcima 6.13. i 6.14., pregled provodi nadležno tijelo.

5.9.2. Certifikat o ispitivanju

Ako su rezultati ispitivanja prototipa u skladu sa stavkom 6.13. zadovoljavajući, nadležno tijelo izdaje certifikat o ispitivanju. Primjer certifikata o ispitivanju je u Dodatku D ovom Prilogu.

5.9.3. Certifikat o prihvatljivosti serije

Nadležno tijelo priprema certifikat o prihvatljivosti kako je navedeno u Dodatku D ovom Prilogu.

6. ZAHTJEVI PRIMJENLJIVI ZA SVE VRSTE BOCA

6.1. Općenito

Sljedeći zahtjevi su opće primjenljivi za vrste boca iz stavaka od 7. do 10. Konstrukcija boca uključuje sve bitne poglede koji su nužni da osiguraju da svaka boca koja je izrađena u skladu s konstrukcijom primjerena uporabi za određeni uporabni vijek; čelične boce tipa SPP-1 koje su napravljene u skladu s normom ISO 9809 i ispunjavaju sve zahtjeve te norme trebaju ispuniti samo zahtjeve iz stavaka 6.3.2.4. i od 6.9. do 6.13.

6.2. Konstrukcija

Ovaj Pravilnik ne određuje ni konstrukciju ni dozvoljena naprezanja ili opterećenja, ali zahtjeva da se prikladnost konstrukcije potvrdi odgovarajućim proračunom i prikaže tako da boce prođu ispitivanja materijala, primjerenosti konstrukcije, proizvodnje i serije, kako je određeno u ovom Pravilniku. Kod svih konstrukcija treba biti osiguran način kvara „propuštanje prije pucanja” zbog moguće degradacije tlačnih dijelova tijekom uobičajene uporabe. Ako metalne boce ili metalni plaštevi počnu propuštati, to treba biti samo zbog povećanja pukotine zbog zamora materijala.

6.3. Materijali

6.3.1. Upotrijebljeni materijali trebaju odgovarati uvjetima uporabe iz stavka 4. Konstrukcija ne smije u dodiru imati nekompatibilne materijale. Ispitivanja materijala s obzirom na prikladnost konstrukcije sažeta su u tablici 6.1.

6.3.2. Čelik

6.3.2.1. Sastav

Čelik se deoksidira aluminijem i/ili silicijem i proizvodi sa strukturom pretežno sitnog zrna. Kemijski sastav svih vrsta čelika označava se i utvrđuje barem s:

(a) udjelom ugljika, mangana, aluminija i silicija u svim slučajevima;

(b) udjelom nikla, kroma, molibdena, bora i vanadija i drugih, namjerno dodanih legurnih elemenata. Sljedeće granične vrijednosti se u ljevačkoj analizi ne smiju prijeći: Vlačna čvrstoća < 950 MPa ≥ 950 MPa Sumpor 0,020 Posto 0,010 Posto Fosfor 0,020 Posto 0,020 Posto Sumpor i fosfor 0,030 Posto 0,025 Posto Pri uporabi čelika s borom ispitivanje kaljivosti u skladu s normom ISO 642 provodi se na prvom i zadnjem ingotu ili svakoj šarži toplinske obrade čelika. Tvrdoća izmjerena na udaljenosti od 7,9 mm od ohlađenog kraja mora biti u rasponu od 33–53 HRC ili 327–560 HV i treba ju potvrditi proizvođač materijala.

6.3.2.2. Vlačna svojstva

Mehanička svojstva čelika u izrađenoj boci ili plaštu određuju se u skladu sa stavkom A.1 (Dodatak A). Izduženje čelika mora biti najmanje 14 %.

6.3.2.3. Udarna svojstva

Udarna svojstva čelika u izrađenoj boci ili plaštu određuju se u skladu sa stavkom A.2 (Dodatak A). Vrijednosti udara ne smiju biti manje od onih iz tablice 6.2. ovog Priloga.

6.3.2.4. Svojstva savijanja

Svojstva savijanja zavarenog nehrđajućeg čelika završenog unutarnjeg spremnika treba odrediti u skladu sa stavkom A.3 (Dodatak A).

6.3.2.5. Makroskopski pregled varova

Makroskopski pregled varova izvodi se za svaki tip postupka zavarivanja. On mora dokazivati potpunu spojenost i ne smiju postojati greške u sklopovima ni neprihvatljive neispravnosti kako je određeno u skladu s razinom C norme EN ISP 5817.

6.3.2.6. Otpornost na rasprsnuće zbog naprezanja uz djelovanje sulfida

Ako gornja vrijednost vlačne čvrstoće čelika prelazi 950 MPa, čelik iz izrađene boce se podvrgava ispitivanju otpornosti na rasprsnuće zbog naprezanja uz djelovanje sulfida u skladu s točkom A.3 Dodatka A ovom Prilogu, pri čemu mora ispunjavati zahtjeve koji su tamo navedeni.

6.3.3. Aluminij

6.3.3.1. Sastav

Aluminijske slitine se navode u skladu s praksom udruženja Aluminium Association za određen sustav slitina. Granične vrijednosti primjesa za olovo i bizmut u bilo kojoj aluminijskoj slitini ne smiju preći 0,003 %;

6.3.3.2. Ispitivanje otpornosti na koroziju

Aluminijske slitine trebaju zadovoljiti zahtjeve ispitivanja otpornosti na koroziju koja se provode u skladu sa stavkom A.4 (Dodatak A);

6.3.3.3. Rasprsnuće zbog stalnog opterećenja

Aluminijske slitine trebaju zadovoljiti zahtjeve ispitivanja s obzirom na pucanje zbog stalnog opterećenja koji se izvode u skladu sa stavkom A.5 (Dodatak A);

6.3.3.4. Vlačna svojstva

Mehanička svojstva aluminijske slitine u izrađenoj boci određuju se u skladu sa stavkom A.1 (Dodatak A). Izduženje aluminija mora biti najmanje 12 %.

6.3.4. Smole

6.3.4.1. Općenito

Materijali za impregnaciju mogu biti duroplastične ili termoplastične smole. Primjeri odgovarajućih matričnih materijala su epoksi smola, modificirana epoksi smola, poliesterska i vinilesterska duroplastična plastika i polietilenski i poliamidni termoplastični materijali.

6.3.4.2. Tvrdoća na smicanje

Materijali iz smole se ispituju u skladu sa stavkom A.26 (Dodatak A) i trebaju ispuniti zahtjeve iz ovog stavka.

6.3.4.3. Temperatura staklastog prijelaza

Temperatura staklastog prijelaza materijala iz smole određuje se u skladu s ASTM D3418.

6.3.5. Vlakna

Vrste materijala s nitima za strukturna ojačanja su staklena vlakna, aramidna vlakna ili ugljikova vlakna. Ako se upotrebljava ojačanje iz ugljikovih vlakana, konstrukcija treba uključivati sredstva za sprečavane galvanske korozije metalnih sastavnih dijelova boce. Proizvođač vodi evidenciju objavljenih specifikacija za kompozitne materijale, preporuke proizvođača materijala u vezi skladištenja, uvjete i rokove uporabe te certifikat proizvođača materijala, da je svaka pošiljka u skladu s navedenim zahtjevima s obzirom na specifikaciju. Proizvođač vlakana također potvrđuje da su svojstva materijala u skladu sa specifikacijama proizvođača za proizvod.

6.3.6. Plastični plaštevi

Granica plastičnosti i najveće izduženje određuje se u skladu sa stavkom A.22 (Dodatak A). Ispitivanja trebaju pokazati sposobnosti razvlačenja materijala plastičnog plašta pri temperaturama – 50 °C ili manje, tako da se dosegnu vrijednosti koje je naveo proizvođač; polimerni materijal treba biti u skladu s uvjetima uporabe iz stavka 4. ovog Priloga. U skladu s metodom opisanom u stavku A.23 (Dodatak A), temperatura omekšavanja mora biti barem 90 °C, a temperatura tališta barem 100 °C.

6.4. Ispitni tlak

Najniži ispitni tlak, koji se upotrebljava u proizvodnji, je 30 MPa.

6.5. Tlakovi rasprsnuća i omjeri naprezanja vlakana

Za sve vrste boca najniži stvarni tlak rasprsnuća ne smije biti niži od vrijednosti iz tablice 6.3. ovog Priloga. Za konstrukcije tipa SPP-2, SPP-3 i SPP-4 vanjski omotač iz kompozitnih materijala treba biti oblikovan tako da bude vrlo otporan na stalna i ciklična opterećenja. Ta otpornost se utvrđuje dosezanjem ili prelaženjem vrijednosti omjera naprezanja kompozitnih materijala za strukturno ojačanje iz tablice 6.3. u ovom Prilogu. Omjer naprezanja se određuje kao napetost u vlaknu pri određenom najmanjem tlaku rasprsnuća koju dijelimo s napetošću u vlaknu pri radnom tlaku. Omjer tlaka rasprsnuća se definira kao stvarni tlak rasprsnuća boce, koji dijelimo s radnim tlakom; za konstrukcije tipa SPP-4 omjer naprezanja jednak je omjeru rasprsnuća; za konstrukcije tipa SPP-2 i SPP-3 (metalni plašt, vanjski omotač iz kompozitnih materijala) proračuni omjera naprezanja moraju uključivati:

(a) analitičku metodu, s mogućnostima nelinearnih materijala (poseban računalni program ili program za analizu konačnih elemenata);

(b) elastično-plastična krivulja naprezanja i opterećenja materijala plašta mora biti znana i pravilno oblikovana;

(c) mehanička svojstva kompozitnih materijala moraju biti pravilno oblikovana;

(d) izračuni su nužni za: auto-frettage tlak, nulti tlak nakon auto-frettage-a, radni i najniži tlak rasprsnuća;

(e) prednaprezanja koja su posljedica naprezanja zbog namatanja treba uzeti u obzir kod analize;

(f) najniži tlak rasprsnuća treba izabrati tako da je izračunata napetost pri najmanjem tlaku rasprsnuća podijeljena s izračunatom napetošću pri radnom tlaku, u skladu sa zahtjevima omjera naprezanja za upotrjebljena vlakna;

(g) pri analizi boca s hibridnim ojačanjem (dvije ili više vrsta različitih vlakana) treba podjelu opterećenja između različitih vlakana odrediti na temelju različitih elastičnih modula vlakana. Zahtjevi u vezi s omjerom naprezanja za svako vlakno posebno moraju biti u skladu s vrijednostima iz tablice 6.3. u ovom Prilogu. Provjera omjera naprezanja se također može napraviti uporabom mjernih traka. Prihvatljiva metoda je opisana u informativnom Dodatku E ovom Prilogu.

6.6. Analiza naprezanja

Analiza naprezanja se radi zbog utvrđivanja najmanjih debljina stijenke konstrukcije. Uključuje određivanje naprezanja na plaštevima, vlaknima kompozitnih konstrukcija.

6.7. Ocjena propuštanje prije pucanja (LBB, Leak-Before-Break)

Tipovi SPP-1, SPP-2 i SPP-3 boca trebaju pokazati Sposobnost propuštanja prije pucanja. Ispitivanje LBB sposobnosti provodi se u skladu sa stavkom A.6. (Dodatak A). Prikaz sposobnosti LBB se ne zahtjeva za konstrukcije boca koje daju otpornost više od 45 000 tlačnih ciklusa kod ispitivanja u skladu sa stavkom A.13. (Dodatak A). Informativno su dvije metode ocjene LBB-a uključene u Dodatak F ovom Prilogu.

6.8. Pregledi i ispitivanje

Pregledom proizvodnje će se odrediti postupci za:

(a) nadzor proizvodnje, ispitivanja i kriteriji prihvaćanja; i

(b) redovite preglede, ispitivanja i kriterije prihvaćanja tijekom rada. Interval vizualnog ponovnog pregleda vanjske površine boce je u skladu sa stavkom 4.1.4. ovog Priloga, osim ako nadležni organ odredi drukčije. Proizvođač određuje kriterije za odbacivanje pri vizualnom ponovnom pregledu na temelju ciklusa ispitivanja tlakom, koji se provode i na bocama s nedostacima. Vodič za upute proizvođača u vezi rukovanja, uporabe i pregleda dan je u Dodatku G ovom Prilogu.

6.9. Protupožarna sigurnost

Sve su boce zaštićene od vatre napravama za rasterećenje tlaka. Boca, materijali, naprave za rasterećenje tlaka i druga bilo koja dodatna izolacija ili zaštitni materijal konstruiraju se zajedno da se osigura zadovoljavajuća sigurnost kod ispitivanja izloženosti vatri, kako je navedeno u stavku A.15. (Dodatak A).

Naprave za rasterećenje tlaka ispituju se u skladu sa stavkom A.24. (Dodatak A).

6.10. Otvori

6.10.1. Općenito

Otvori su dozvoljeni samo na glavi boce. Središnjica otvora treba odgovarati uzdužnoj osi boce. Niti moraju biti glatko odrezane, ravne, bez površinskih prekida i izmjerene.

6.11. Nosači boca

Proizvođač određuje kako se boce pričvršćuju u vozilu. Proizvođač također utvrđuje upute za ugradnju nosača, uključujući silu stezanja kao i moment za ostvarivanje potrebne sile držanja, ali bez stvaranja neprihvatljivog opterećenja u boci ili oštećenja na površini boce.

6.12. Zaštita vanjskog dijela boce od utjecaja okoline

Vanjski dio boce treba ispunjavati zahtjeve okolišnog ispitivanja iz stavka A.14. (Dodatak A). Vanjska zaštita se može ostvariti jednom od sljedećih mjera:

(a) završna obrada površine koja daje prikladnu zaštitu (npr. metal raspršen na aluminij, anodna oksidacija površine); ili

(b) uporaba pogodnih vlaknastih i matričnih materijala (npr. ugljična vlakna u smoli); ili

(c) zaštitni premaz (npr. organski premaz, boja) koji ispunjava zahtjeve iz stavka A.9. (Dodatak A).

Bilo koji premaz nanesen na boce treba biti takav da postupak nanošenja ne utječe negativno na mehanička svojstva boce. Premaz treba biti napravljen tako da olakša kasniji pregled tijekom uporabe, proizvođač daje upute o rukovanju s premazima tijekom takvog pregleda, da se i dalje osigura cjelovitost boce.

Proizvođaču se savjetuje da se ispitivanje sposobnosti zaštite kojom se ocjenjuje prikladnost sustava premaza da u informativnom Dodatku H ovom Prilogu.

6.13. Ispitivanja za utvrđivanje prikladnosti konstrukcije

Za homologaciju svakog tipa boce potrebno je dokazati da materijal, konstrukcija, izrada i pregled odgovara predviđenoj uporabi, tako da ispunjava odgovarajuće zahtjeve ispitivanja za utvrđivanje prikladnosti materijala sažetih u tablici 6.1. ovog Priloga, i ispitivanja za utvrđivanje prikladnosti boca sažetih u tablici 6.4. ovog Priloga sa svim ispitivanjima u skladu s bitnim ispitnim metodama kako je opisano u Dodatku A ovom Prilogu. Izabiru se ispitne boce ili plaštevi, pri ispitivanju je nazočno nadležno tijelo. Ako se ispitivanje provodi na više boca ili plašteva no što zahtjeva ovaj Prilog, svi se rezultati zapisuju.

6.14. Ispitivanja serije

Ispitivanja serije iz ovog Priloga za svaki tip boce se provode na bocama ili plaštevima iz svake serije proizvedenih boca ili plašteva. Mogu se upotrijebiti također toplinsko obrađeni uzorci koji su reprezentativni za izrađene boce ili plašteve. Ispitivanja serije koja se zahtijevaju za svaki tip boce određeni su u tablici 6.5. u ovom Prilogu.

6.15. Pregledi i ispitivanja proizvodnje

6.15.1. Općenito

Pregledi i ispitivanja proizvodnje provode se na svim bocama proizvedenih u seriji. Svaka boca se pregleda tijekom i nakon proizvodnje na sljedeće načine:

(a) ultrazvučno skeniranje (ili dokazani istovrijedni postupak) metalnih boca i plašteva u skladu s normom I BS 5045 dijela I Priloga B, ili dokazanom jednakovrijednom metodom, da se potvrdi da je najveća postojeća veličina greške manja od one navedene pri konstrukciji;

(b) potvrdu da su kritične mjere i težina izrađene boce bilo kojeg plašta i vanjskog omotača ne prelaze dozvoljena odstupanja konstrukcije;

(c) provjeru sukladnosti završne obrade površine, pri čemu se posebna pozornost posvećuje duboko vučenim površinama te pregibima ili naborima na vratu ili ramenu kovanih ili vučenih krajeva završetaka ili otvora;

(d) provjeru označivanja;

(e) ispitivanja tvrdoće metalnih boca i plašteva u skladu sa stavkom A.8 (Dodatak A) se provode nakon konačne toplinske obrade, tako dobivene vrijednosti trebaju biti u rasponu određenom za konstrukciju;

(f) hidrostatički dokazno ispitivanje u skladu sa stavkom A.11 (Dodatak A);

Sažetak zahtjeva za pregled kritične proizvodnje, koji se treba napraviti za svaku bocu, dan je u tablici 6.6. ovog Priloga;

6.15.2. Najveća veličina greške

Za konstrukcije tipa SPP-1, SPP-2 i SPP-3 treba odrediti najveću veličinu greške na bilo kojem mjestu na metalnoj boci ili metalnim plaštevima, koja se u vijeku uporabe neće povećati do kritične veličine. Kritična veličina greške je određena kao granična greška debljine stijenke (boce ili plašta), koja dozvoljava propuštanje uskladištenog plina, bez rasprsnuća boce. Veličine grešaka za kriterij odbacivanja kod ultrazvučnog skeniranja (ili jednakovrijednog postupka) trebaju biti manje od najvećih dozvoljenih veličina grešaka. Za konstrukcije tipa SPP-2 i SPP-3 se pretpostavlja da se kompozit ne oštećuje zbog nekih mehanizama koji bi bili ovisni o protoku vremena. Dozvoljena veličina greške NDE se određuje odgovarajućom metodom. Dvije takve metode opisane su u informativnom Dodatku F ovom Prilogu.

6.16. Neispunjavanje ispitnih zahtjeva

Ako ispitni zahtjevi nisu ispunjeni provodi se ponovno ispitivanje ili ponovna toplinska obrada i ponovi se ispitivanje na sljedeći način:

(a) ako je dokazana greška pri provođenju ispitivanja ili mjerna greška, ispitivanje se ponovi. Ako rezultat tog ispitivanja zadovoljava, prvo se ispitivanje ne uzima u obzir;

(b) ako je ispitivanje provedeno na zadovoljavajući način treba naći uzrok greške ispitivanja.

Ako se čini da je greška nastala zbog toplinske obrade proizvođač cijele serije boca ih može ponovno toplinski obraditi.

Ako greška nije nastala zbog toplinske obrade, sve se manjkave boce vrate ili poprave s odobrenom metodom. Nevraćene boce se smatraju novom serijom.

U oba slučaja se nova serija mora ponovno ispitati. Sva bitna ispitivanja prototipova ili ispitivanja serije koja su potrebna kao dokaz prihvatljivosti nove serije se ponovo provode. Čak i kad rezultati jednog ili više ispitivanja neznatno ne zadovoljavaju sve boce te serije se odbacuju.

6.17. Promjena konstrukcije

Promjena konstrukcije je svaka promjena izbora strukturnih materijala ili promjena mjera koje nisu dio uobičajenih proizvodnih dozvoljenih odstupanja.

Kod manjih promjena konstrukcije se može primijeniti ograničeni program ispitivanja. Promjene konstrukcije iz tablice 6.7. zahtijevaju ispitivanje za utvrđivanje prikladnosti konstrukcije, kako je navedeno u tablici.

Tablica 6.1.

Ispitivanje za utvrđivanje prikladnosti materijala

Odgovarajući stavak ovog Priloga Čelik Aluminij Smola Vlakna Plastični plaštevi Vlačna čvrstoća 6.3.2.2 6.3.3.4 6.3.5 6.3.6 Udarna svojstva 6.3.2.3 Svojstva savijanja 6.3.2.4 Ispitivanje varova 6.3.2.5 Otpornost na pukotine zbog naprezanja uz djelovanje sulfida 6.3.2.6 Otpornost na pucanje zbog stalnog opterećenja 6.3.3.3 Pucanje zbog korozijskog naprezanja 6.3.3.2 Čvrstoća na smicanje 6.3.4.2 Temperatura staklastog prijelaza 6.3.4.3 Temperatura mekšanja/taljenja 6.3.6 Mehanika loma (*) 6.7 6.7





Tablica 6.2.

Prihvatljive vrijednosti udarnog ispitivanja

Promjer boce D, mm > 140 ≤ 140 Smjer ispitivanja Poprečno Uzdužno Širina ispitnog komada, mm 3–5 > 5–7,5 > 7,5–10 3 to 5 Ispitna temperatura, °C – 50 – 50 Srednja veličina 3 uzorka 30 35 40 60 Udarna čvrstoća, J/cm2 Pojedinačni uzorak 24 28 32 48





Tablica 6.3.

Najmanje stvarne vrijednosti rasprsnuća i omjeri naprezanja

CNG-1 Metalni CNG-2 Omotan obručima CNG-3 Potpuno omotan CNG-4 Potpuno kompozitni Tlak rasprsnuća [MPa] Omjer naprezanja [MPa] Tlak rasprsnuća [MPa] Omjer naprezanja [MPa] Tlak rasprsnuća [MPa] Omjer naprezanja [MPa] Tlak rasprsnuća [MPa] Potpuno metalni 45 Staklo 2,75 50 1) 3,65 70 1) 3,65 73 Aramid 2,35 47 3,10 60 1) 3,1 62 Ugljik 2,35 47 2,35 47 2,35 47 Hibrid 2) 2) 2) Napomena 1: Najniži stvarni tlak rasprsnuća. Dodatno, izračuni moraju biti provedeni u skladu sa stavkom 6.5. ovog Priloga da se potvrdi da su najmanji zahtjevi s obzirom na omjer naprezanja također ispunjeni. Napomena 2: Omjeri naprezanja i tlakovi rasprsnuća izračunavaju se u skladu sa stavkom 6.5. ovog Priloga.





Tablica 6.4.

Ispitivanja utvrđivanja prikladnosti konstrukcije boce

Upućivanje na ispitivanje i odgovarajući prilog Tip boce CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Rasprsnućem X (*) X X X A.13 Temperatura okoline/ciklus X (*) X X X A.14 Ispitivanje u kiseloj okolini X X X A.15 Protupožarno ispitivanje X X X X A.16 Probijanjem X X X X A.17 Dozvoljeno odstupanje pukotina X X X A.18 Puzanje pri visokoj temperaturi X X X A.19 Pucanje zbog naprezanja X X X A.20 Ispitivanje udarcem X X A.21 Prodiranje X A.24 PRD djelovanje X X X X A.25 Ispitivanje momenta pritezanja završnog nastavka X A.27 Ciklus tlaka prirodnog plina X A.6 LBB ocjena X X X A.7 Ekstremne temperature/ciklusi X X X X= potrebno (*)= nije potrebno za boce konstruirane prema ISO 9809 (ISO 9809 već uključuje ova ispitivanja).





Tablica 6.5.

Ispitivanja serije

Upućivanje na ispitivanje i odgovarajući prilog Tip boce CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Rasprsnućem X X X X A.13 Ciklus okoline X X X X A.1 Vlačno X X (†) X (†) A.2 Udar (čelik) X X (†) X (†) A.9.2 Premaz (*) X X X X X= potrebno (*)= osim kad nema zaštitnog premaza (†)= Ispitivanja na materijalu plašta





Tablica 6.6.

Pregled kritičnih zahtjeva u proizvodnji

Tip CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 Zahtjevi za pregled Kritične mjere X X X X Obrada površine X X X X Pukotine (ultrazvukom ili istovrijedno) X X X Tvrdoća metalnih boca i metalnih plašteva X X X Hidrostatičko dokazno ispitivanje X X X X Ispitivanje propuštanja X Oznake X X X X X= potrebno





Tablica 6.7.

Izmjena konstrukcije

Vrsta testiranja Izmjena konstrukcije Hidrostatičko rasprsnuće A.12 Ciklus temperaturom okoline A.13 Koji se odnosi na utjecaj okoline A.14 Vatrootporno ispitivanje A.15 Dozvoljena odstupanja pukotina A.17 Probijanje A.16 Pucanje zbog naprezanja A.19 Visoka temperatura: puzanje A.18 Ispitivanje padom A.20 Moment pritezanja nastavka A.25 Prodiranje A.21 SPP ciklus A.27 Djelovanje naprave za rasterećenje tlaka A.24 Proizvođač vlakana X X X (*) X (†) Metalna boca ili materijal plašta X X X (*) X X (*) X X (†) Plastični materijal plašta X X X (†) Materijal vlakna X X X X X X X X (†) Materijal smole X X X X Promjena promjera ≤ 20 % X X Promjena promjera > 20 % X X X X (*) X Promjena duljine ≥ 50 % X X (‡) Promjena duljine > 50 % X X X (‡) Promjena radnog tlaka ≤ 20 % @ X X Oblik kupole X X X (†) Veličina otvora X X Promjena premaza X Konstrukcija završnog nastavka X (†) Promjena proizvodnog postupka X X Naprava za rasterećenje tlaka X X X= potrebno (*) Ispitivanje nije potrebno na metalnim konstrukcijama (SPP-1) (†) Ispitivanje je potrebno samo za potpuno kompozitne konstrukcije (SPP-4) (‡) Ispitivanje je potrebno samo kad se poveća dužina @ Samo kad je promjena debljine razmjerna promjeni promjera i/ili promjeni tlaka

7. METALNE BOCE TIPA SPP-1

7.1. Općenito

Konstrukcija treba bilo gdje na boci odrediti najveće veličine dozvoljenih pukotina koje, u razdoblju ponovnog ispitivanja ili vijeka uporabe, ako nije određeno novo ispitivanje neće doseći kritičnu veličinu, pri čemu je boca pod tlakom djelovanja. Određivanje sposobnosti propuštanja prije pucanja (LBB) provodi se u skladu s odgovarajućim postupcima određenim u stavku A.6. (Dodatak A). Dozvoljena veličina greške određuje se u skladu sa stavkom 6.15.2. gore.

Boce izrađene u skladu s normom ISO 9809 koje ispunjavaju zahtjeve te norme, moraju ispunjavati zahtjeve za ispitivanje materijala iz stavka 6.3.2.4., te zahtjeve za ispitivanje utvrđivanja prikladnosti konstrukcije iz stavka 7.5., osim stavaka 7.5.2. i 7.5.3. dolje.

7.2. Analiza naprezanja

Naprezanja u boci se izračunavaju pri 2 MPa, 20 MPa, pri ispitnom tlaku rasprsnuća konstrukcije. Izračuni upotrebljavaju primjerene analitičke tehnike uporabom teorije tankih ljusaka koja uzima u obzir savijanje izvan ravnine ljuske za uspostavljanje raspodjele naprezanja kod vrata, prijelaznih dijelova i valjkastog dijela boce.

7.3. Zahtjevi za izradu i ispitivanje proizvodnje

7.3.1. Općenito

Krajevi aluminijskih boca se ne zatvaraju postupkom oblikovanja. Donji krajevi čeličnih boca koja su zatvorena oblikovanjem, osim boca izrađenih u skladu s normom ISO 9809, pregledavaju se NDE postupkom ili drugim jednakovrijednim postupkom. U postupku zatvaranja krajeva ne dodaju se metali. Kod svake boce se prije postupka oblikovanja završnih dijelova treba provjeriti debljina i obrada površine.

Nakon oblikovanja krajnjih dijelova, boce se toplinski obrađuju da dosegnu tvrdoću previđenu konstrukcijom. Mjestimična toplinska obrada nije dozvoljena.

Ako su predviđeni, vratni prsten, prsten postolja ili prihvat za nosač trebaju biti od materijala koji je kompatibilan s materijalom boce, i trebaju biti sigurno pričvršćeni, ali ne zavarivanjem, tvrdim lemljenjem ili lemljenjem.

7.3.2. Nerazorna ispitivanja

Sljedeća ispitivanja se provode na svakoj metalnoj boci:

(a) Ispitivanje tvrdoće u skladu sa stavkom A.8 (Dodatak A),

(b) ultrazvučni pregled u skladu s normom BS 5045 dijela 1. Priloga 1. ili dokazano jednakovrijednom metodom NDT da se osigura da najveća veličina greške ne prelazi veličine navedene u konstrukciji kako je određeno u skladu sa stavkom 6.15.2. gore.

7.3.3. Ispitivanje hidrostatičkim tlakom

Svaka izrađena boca se ispituje hidrostatičkim tlakom u skladu sa stavkom A.11 (Dodatak A).

7.4. Ispitivanja serije boca

Ispitivanje serije se provodi na izrađenim bocama reprezentativnim za uobičajenu proizvodnju i s identifikacijskim oznakama. Iz svake serije se nasumce izabiru dvije boce. Ako je ispitivanje provedeno na više boca, kako zahtjeva ovaj Prilog, svi rezultati se bilježe. Na njima se provode najmanje sljedeća ispitivanja.

(a) Ispitivanja materijala u seriji. Na jednoj se boci ili reprezentativnom uzorku toplinske orade provode sljedeća ispitivanja: i. kritične mjere provjerene prema konstrukciji; ii. jedno vlačno ispitivanje koje je u skladu sa stavkom A.1. (Dodatak A), pri čemu moraju biti ispunjeni zahtjevi u vezi s konstrukcijom; iii. za čelične boce tri udarna ispitivanja koja su u skladu sa stavkom A.2. (Dodatak A) i ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.3.2.3. gore; iv. ako je zaštitni premaz dio konstrukcije premaz se ispituje u skladu sa stavkom A.9.2. (Dodatak A); Za sve boce na koje se odnosi ispitivanje serije, a koje ne ispunjavaju određene zahtjeve, vrijede postupci iz stavka 6.16. gore. Ako premaz ne ispunjava zahtjeve iz stavka A.9.2. (Dodatak A), serija se treba 100 % pregledati, da se odstrane slično manjkave boce. Premaz na svim manjkavim bocama se smije skinuti i ponovo nanijeti. Ispitivanje premaza serije se zatim ponavlja;

(b) Ispitivanje rasprsnućem na seriji. Jedna boca se mora staviti pod hidrostatički tlak do rasprsnuća u skladu sa stavkom A.12. (Dodatak A). Ako je tlak rasprsnuća manji od najmanje izračunatog tlaka rasprsnuća, primjenjuju se postupci navedeni u stavku 6.16. gore.

(c) Periodično ispitivanje s tlačnim ciklusom. Izrađene boce se izlažu tlačnom ciklusu u skladu sa stavkom A.13. (Dodatak A) s gustoćom ispitivanja određenom na sljedeći način: i. jedna boca iz svake serije mora proći tlačni ciklus 1 000 puta godišnje tijekom određenog vijeka uporabe s najmanje 15 000 ciklusa; ii. ako u 10 uzastopnih proizvodnih serija konstrukcijske porodice (tj. slični materijali i postupci) nijedna od boca pod tlačnim ciklusom iz i. gore ne propusti ili prsne prije nego dosegne 1 500 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe (najmanje 22 500 ciklusa), ispitivanje tlačnim ciklusom se smije ograničiti na jednu bocu iz pet proizvodnih serija; iii. ako u 10 uzastopnih proizvodnih serija konstrukcijske porodice (tj. slični materijali i postupci) nijedna od boca pod tlačnim ciklusom iz i. gore ne propusti ili prsne prije nego dosegne 2 000 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe (najmanje 30 000 ciklusa), ispitivanje tlačnim ciklusom se smije ograničiti na jednu bocu iz deset proizvodnih serija; iv. ako je od zadnje serije proizvodnje prošlo više od 6 mjeseci, boca iz nove serije proizvodnje se ispituje tlačnim ciklusom da se zadrži smanjena učestalost ispitivanja serije iz ii. ili iii. gore; v. ako se bilo koja boca koja se ispituje tlačnim ciklusom sa smanjenom učestalošću iz ii. ili iii. gore ne dosegne zahtijevani broj tlačnih ciklusa (najmanje 22 500 ili 30 000 tlačnih ciklusa) potrebno je ponoviti učestalost ispitivanja serije tlačnim ciklusom iz i. za najmanje 10 proizvodnih serija prije nego se ponovo prijeđe na smanjenu učestalost ispitivanja serije tlačnim ciklusom iz ii. ili iii. gore; vi. ako neka od boca iz i., ii. ili iii. gore ne ispunjava najmanje zahtjeve za 1 000 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe (najmanje 15 000 ciklusa) uzrok greške mora biti nađen i otklonjen prema postupcima iz stavka 6.16. Ispitivanje tlačnim ciklusom se zatim ponavlja na tri dodatne boce iz te serije. Ako neka od tih dodatnih boca ne ispunjava najmanje zahtjeve za 1 000 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe, serija se odbacuje.

7.5. Ispitivanja utvrđivanja prikladnosti konstrukcije boce

7.5.1. Općenito

Ispitivanje prikladnosti se provodi na izrađenim bocama reprezentativnim za uobičajenu proizvodnju i koje nose identifikacijske oznake. Izbor, provođenje i dokumentacija rezultata mora biti u skladu sa stavkom 6.13. gore.

7.5.2. Ispitivanje hidrostatičkim rasprsnućem

Tri reprezentativne boce podvrgavaju se hidrostatičkom tlaku do pojave greške u skladu sa stavkom A.12. (Dodatak A ovom Prilogu). Tlak rasprsnuća boce mora prijeći najmanji tlak rasprsnuća izračunan analizom naprezanja za konstrukciju, i treba iznositi barem 45 MPa.

7.5.3. Ispitivanje tlačnim ciklusom pri temperaturi okoline.

Dvije izrađene boce se podvrgavaju tlačnom ciklusu pri temperaturi okoline u skladu sa stavkom A.13. (Dodatak A) do pojave greške ili najmanje 45 000 ciklusa. Boce ne smiju otkazati dok ne dosegnu 1 000 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe. Boce koje prijeđu 1 000 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe smiju otkazati zbog propuštanja, ali ne zbog rasprsnuća. Boce koje u 45 000 ciklusa ne otkažu uništavaju se s nastavljanjem ciklusa do pojave greške ili podvrgavanjem hidrostatičkom tlaku dok ne prsnu. Bilježi se broj ciklusa do pojave greške i početno mjesto greške.

7.5.4. Protupožarno ispitivanje

Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom A.15. (Dodatak A) i treba ispuniti zahtjeve tog stavka.

7.5.5. Ispitivanje probijanjem

Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom A.16. (Dodatak A) i treba ispuniti zahtjeve tog stavka.

7.5.6. LBB sposobnost

Za konstrukcije boca koje ne prelaze 45 000 ciklusa pri ispitivanju iz stavka 7.5.3. gore ispitivanje LBB sposobnosti se provodi u skladu s A.6. i treba ispuniti tamo navedene zahtjeve.

8. BOCE TIPA SPP-2 OMOTANE OBRUČIMA

8.1. Općenito

Tijekom podvrgavanja tlaku ovaj tip konstrukcije boce se ponaša tako da se prostorni pomak vanjskog omotača iz kompozitnih materijala i metalnog plašta linearno dopunjuje jedno na drugo. Zbog različitih tehnika izrade ovaj Prilog ne daje konačnu metodu za konstrukciju.

Određivanje djelovanja propuštanje prije pucanja (LBB) je u skladu s odgovarajućim postupcima određenim u stavku A.6. (Dodatak A). Dozvoljena veličina greške se određuje u skladu sa stavkom 6.15.2. gore.

8.2. Zahtjevi konstrukcije

8.2.1. Metalni plašt

Metalni plašt treba imati najmanji stvarni tlak rasprsnuća od 26 MPa.

8.2.2. Vanjski omotač od kompozitnih materijala

Vlačno naprezanje u vlaknima treba ispuniti zahtjeve iz stavka 6.5. gore.

8.2.3. Analiza naprezanja

Izračunavaju se naprezanja u kompozitu i u plaštu nakon prednaprezanja. Tlakovi upotrijebljeni za izračune su nulti tlak, ispitni tlak 2 MPa i 20 MPa te konstrukcijski tlak rasprsnuća. Izračuni upotrebljavaju primjerene analitičke tehnike uporabom teorije tankih ljusaka, koja uzima u obzir savijanje izvan ravnine ljuske za uspostavljanje raspodjele naprezanja kod vrata, prijelaznih dijelova i valjkastog dijela boce.

Za konstrukcije koje upotrebljavaju auto-frettage za ostvarivanje prednaprezanja izračunavaju se ograničenja unutar koji se moraju nalaziti tlakovi auto-frettage-a.

Za konstrukcije koje upotrebljavaju kontrolirano namatanje za postizanje prednaprezanja izračunava se temperatura, pri kojoj se to izvodi, napetost koja je obavezna u svakom sloju kompozita, i posljedično prednaprezanje u plaštu.

8.3. Proizvodni zahtjevi

8.3.1. Općenito

Boce iz kompozitnih materijala su napravljene iz plašta, prevučene s vanjskim omotačem od beskonačnih niti. Postupkom omotavanja niti upravlja se računalom ili mehanički. Niti se namotavaju s upravljanom napetošću. Kad je omotavanje završeno termo smole se otvrdnjavaju toplinom uporabom unaprijed definiranog i upravljanog vremenski-temperaturnog profila.

8.3.2. Plašt

Izrada metalnog plašta treba ispunjavati zahtjeve iz stavka 7.3. gore za odgovarajući tip konstrukcije plašta.

8.3.3. Vanjski omotač

Boce se izrađuju u stroju za namatanje niti. Tijekom namatanja potrebno je nadgledati važne varijable unutar dozvoljenih odstupanja i dokumentirati ih u evidenciji namatanja. Te varijable, među ostalim, uključuju:

(a) tip vlakna, uključujući veličinu;

(b) način impregnacije;

(c) napetost namatanja;

(d) brzinu namatanja;

(e) broj rovinga;

(f) širinu trake;

(g) tip smole i sastav;

(h) temperaturu smole;

(i) temperaturu plašta.

8.3.3.1. Stvrdnjavanje termo smole

Ako se upotrebljava termoplastična smola potrebno ju je nakon navijanja niti stvrdnuti. Tijekom stvrdnjavanja ciklus stvrdnjavanja (tj.vremensko temperaturni protek) se bilježi.

Temperaturu stvrdnjavanja treba kontrolirati tko da ne utječe na svojstva materijala plašta. Najviša temperatura stvrdnjavanja za boce s aluminijskim plaštevima je 177 °C.

8.3.4. Auto-frettage

Ako se upotrebljava auto-frettage, provodi se prije ispitivanja hidrostatičkim tlakom. Tlak auto-frettage-a treba biti u granicama određenim u stavku 8.2.3. gore, proizvođač određuje metodu za provjeru odgovarajućeg tlaka.

8.4. Zahtjevi za proizvodno ispitivanje

8.4.1. Nerazorni pregled

Sljedeći nerazorni pregledi provode se u skladu s prihvaćenom ISO normom ili istovrijednom normom. Sljedeća ispitivanja se provode na svakom metalnom plaštu:

(a) ispitivanje tvrdoće u skladu sa stavkom A.8. (Dodatak A),

(b) ultrazvučni pregled u skladu s normom BS 5045 dijela 1. Priloga 1. ili dokazano jednakovrijednom metodom NDT da se osigura da najveća veličina greške ne prelazi veličine navedene u konstrukciji.

8.4.2. Ispitivanje hidrostatičkim tlakom

Svaka izrađena boca se ispituje hidrostatičkim tlakom u skladu sa stavkom A.11. (Dodatak A). Proizvođač određuje odgovarajuću granicu trajnog volumetrijskog rastezanja za upotrijebljeni ispitni tlak, ali ni u jednom slučaju ne smije prijeći 5 % cjelokupnog volumetrijskog rastezanja pri ispitnom tlaku. Svaka boca koja ne zadovoljava granice odbacuje se ili uništava ili se upotrebljava za ispitivanje serije.

8.5. Ispitivanja serije boca

8.5.1. Općenito

Ispitivanje serije se provodi na izrađenim bocama, reprezentativnim za uobičajenu proizvodnju i s identifikacijskim oznakama. Iz svake serije se nasumce izabiru dvije boce. Ako je ispitivanje provedeno na više boca, kako zahtjeva ovaj Prilog, svi rezultati se bilježe. Na njima se provode najmanje sljedeća ispitivanja.

Ako se otkriju greške na omotaču prije auto-frettage-a ili ispitivanja s hidrostatičkim tlakom, omotač se može odstraniti ili zamijeniti;

(a) ispitivanja materijala u seriji. Na jednoj se boci ili reprezentativnom uzorku toplinske orade provode sljedeća ispitivanja: i. provjera kritičnih mjera prema konstrukciji; ii. jedno vlačno ispitivanje koje je u skladu sa stavkom A.1. (Dodatak A), pri čemu moraju biti ispunjeni zahtjevi u vezi s konstrukcijom; iii. za čelične plašteve tri udarna ispitivanja, koja su u skladu sa stavkom A.2. (Dodatak A) i zadovoljavaju zahtjeve konstrukcije; iv. ako je zaštitni premaz dio konstrukcije, premaz se ispituje u skladu sa stavkom A.9.2. (Dodatak A) i mora ispuniti zahtjeve. Za sve boce na koje se odnosi ispitivanje serije, a koje ne ispunjavaju određene zahtjeve, vrijede postupci iz stavka 6.16. gore. Ako premaz ne ispunjava zahtjeve iz stavka A.9.2. (Dodatak A), seriju treba 100 % pregledati, da se odstrane slično manjkave boce. Premaz na svim manjkavim bocama se smije skinuti i ponovo nanijeti. Ispitivanje premaza serije se zatim ponavlja;

(b) Ispitivanje rasprsnućem na seriji. Jedna boca se mora ispitati prema zahtjevima u skladu sa stavkom 7.4. (b) gore:

(c) Periodično ispitivanje tlačnim ciklusom. U skladu s zahtjevima članka 7.4. (c) gore.

8.6. Ispitivanja utvrđivanja prikladnosti konstrukcije boce

8.6.1. Općenito

Ispitivanje prikladnosti se provodi na izrađenim bocama, reprezentativnim za uobičajeno proizvodnju i koje nose identifikacijske oznake. Izbor, provođenje i dokumentacija rezultata mora biti u skladu sa stavkom 6.13. gore.

8.6.2. Ispitivanje hidrostatičkim rasprsnućem

(a) Jedan plašt treba hidrostatički rasprsnuti u skladu sa stavkom A.12. (Dodatak A). Tlak rasprsnuća treba prijeći najmanji tlak rasprsnuća određen kod konstrukcije plašta;

(b) tri boce treba hidrostatički rasprsnuti u skladu sa stavkom A.12. (Dodatak A). Tlak rasprsnuća treba preći najmanji tlak rasprsnuća izračunan analizom naprezanja za konstrukciju u skladu s tablicom 6.3., i nikako ne smije biti manji od potrebne vrijednosti za zadovoljavanje zahtjeva omjera naprezanja iz stavka 6.5. gore.

8.6.3. Ispitivanje tlačnim ciklusom pri temperaturi okoline.

Dvije izrađene boce se podvrgavaju tlačnom ciklusu pri temperaturi okoline u skladu sa stavkom A.13. (Dodatak A) do pojave greške ili najmanje 45 000 ciklusa. Boce ne smiju otkazati dok ne dosegnu 1 000 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe. Boce koje prijeđu 1 000 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe smiju otkazati zbog propuštanja, ali ne zbog rasprsnuća. Boce koje u 45 000 ciklusa ne otkažu uništavaju se s nastavljanjem ciklusa do pojave greške ili podvrgavanjem hidrostatičkom tlaku do rasprsnuća. Bilježi se broj ciklusa do pojave greške i početno mjesto greške.

8.6.4. Ispitivanje u kiseloj okolini

Jedna boca ispituje se u skladu sa stavkom A.14. (Dodatak A), pri čemu mora ispunjavati zahtjeve ovog stavka. U informativni Dodatak H ovom Prilogu je uključeno neobvezno okolišno ispitivanje.

8.6.5. Protupožarno ispitivanje

Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom A.15. (Dodatak A) i treba ispuniti zahtjeve tog stavka.

8.6.6. Ispitivanje probijanjem

Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom A.16. (Dodatak A) i treba ispuniti zahtjeve tog stavka.

8.6.7. Ispitivanja dozvoljenih pukotina

Jednu izrađenu bocu treba ispitati u skladu sa stavkom A.17. (Dodatak A), pri čemu mora ispunjavati zahtjeve tog stavka.

8.6.8. Ispitivanje puzanja pri visokoj temperaturi

Kod konstrukcija gdje temperaturna točka postakljenja smole ne prelazi najviše temperature konstrukcijskih materijala za više od 20 °C, ispituje se jedna boca u skladu sa stavkom A.18. (Dodatak A), pri čemu mora ispunjavati zahtjeve iz tog stavka.

8.6.9. Ispitivanje rasprsnuća ubrzanim naprezanjem

Jednu izrađenu bocu treba ispitati u skladu sa stavkom A.19. (Dodatak A), pri čemu mora ispunjavati zahtjeve tog stavka.

8.6.10. LBB sposobnost

Za konstrukcije boca koje ne prelaze 45 000 ciklusa pri ispitivanju iz stavka 8.6.3. gore, ispitivanje LBB sposobnosti se provodi u skladu s A.6. i treba ispuniti tamo navedene zahtjeve.

8.6.11. Ispitivanje tlačnim ciklusima pri ekstremnoj temperaturi

Jednu izrađenu bocu treba ispitati u skladu sa stavkom A.7. (Dodatak A), pri čemu mora ispunjavati zahtjeve tog stavka.

9. POTPUNO OMOTANE BOCE TIPA SPP-3

9.1. Općenito

Tijekom podvrgavanja tlaku ovaj tip konstrukcije boce se ponaša tako da se prostorni pomak vanjskog omotača iz kompozitnih materijala i metalnog plašta linearno nadopunjuju. Zbog različitih tehnika izrade ovaj Prilog ne daje konačnu metodu za konstrukciju. Određivanje sposobnosti propuštanje prije pucanja (LBB) je u skladu s odgovarajućim postupcima određenim u stavku A.6. (Dodatak A). Dozvoljena veličina greške se određuje u skladu sa stavkom 6.15.2. gore.

9.2. Zahtjevi konstrukcije

9.2.1. Metalni plašt

Zbog tlačnog naprezanja u plaštu pri nultom tlaku i 15 °C plašt se ne smije udubiti ili naborati.

9.2.2. Vanjski omotač od kompozitnih materijala

Vlačno naprezanje u vlaknima treba ispuniti zahtjeve iz stavka 6.5. gore.

9.2.3. Analiza naprezanja

Izračunavaju se naprezanja u tangencijalnom i uzdužnom smjeru boce u kompozitu i plaštu nakon proračuna tlaka. Tlakovi koji se upotrebljavaju za te izračune su nulti tlak, radni tlak, 10-posto od radnog tlaka, ispitni tlak i konstrukcijski tlak rasprsnuća. Izračunaju se granice unutar kojih se mora naći auto-frettage tlak. Izračuni upotrebljavaju primjerene analitičke tehnike uporabom teorije tankih ljusaka koja uzima u obzir savijanje izvan ravnine ljuske za uspostavljanje raspodjele naprezanja kod vrata, prijelaznih dijelova i valjkastog dijela boce.

9.3. Proizvodni zahtjevi

Zahtjevi u proizvodnji trebaju biti u skladu sa stavkom 8.3. gore, osim da omotač uključuje također zavojno namatane niti.

9.4. Zahtjevi za proizvodno ispitivanje

Zahtjevi za proizvodno ispitivanje trebaju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 8.4. gore.

9.5. Ispitivanja serije boca

Ispitivanja serije trebaju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 8.5. gore.

9.6. Ispitivanja utvrđivanja prikladnosti konstrukcije boce

Ispitivanja utvrđivanja prikladnosti konstrukcije trebaju biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 8.6. gore i stavka 9.6.1. dolje, osim ispitivanja rasprsnućem plašta iz stavka 8.6. gore, koje nije obavezno.

9.6.1. Ispitivanje padom

Ispitivanje padom se provodi na jednoj ili više izrađenih boca u skladu sa stavkom A.30. (Dodatak A).

10. BOCE TIPA SPP-4, CJELOVITA KOMPOZITNA KONSTRUKCIJA

10.1. Općenito

Zbog mogućih različitih konstrukcija ovaj Prilog ne daje određenu metodu za konstrukciju boca s polimernim plaštevima.

10.2. Zahtjevi konstrukcije

Upotrebljavaju se izračuni da se opravda prikladnost konstrukcije. Vlačna naprezanja vlakana trebaju ispuniti zahtjeve iz stavka 6.5. gore.

Na završnim metalnim nastavcima upotrebljavaju se stožasti i ravni navoji u skladu sa stavkom 6.10.2. ili 6.10.3. gore.

Metalni završni nastavci s navojnim otvorom moraju izdržati moment od 500 Nm, bez uzrokovanja oštećenja na nemetalni plašt. Metalni završni nastavci, povezani s nemetalnim plaštem, moraju biti iz materijala kompatibilnog s uvjetima uporabe iz stavka 4. ovog Priloga.

10.3. Analiza naprezanja

Izračunavaju se naprezanja u tangencijalnom i uzdužnom smjeru boce u kompozitu i plaštu. Tlakovi koji se upotrebljavaju za te izračune su nulti tlak, radni tlak, i konstrukcijski tlak rasprsnuća. Izračuni upotrebljavaju primjerene analitičke tehnike za uspostavljanje raspodjele naprezanja.

10.4. Zahtjevi izrade

Zahtjevi izrade trebaju biti u skladu sa stavkom 8.3. gore osim da temperatura stvrdnjavanja za termoolastične smole treba biti barem 10 °C niža od temperature mekšanja plastičnog plašta.

10.5. Zahtjevi za proizvodno ispitivanje

10.5.1. Ispitivanje s hidrostatičkim tlakom

Svaka izrađena boca se ispituje pod hidrostatičkim tlakom u skladu sa stavkom A.11. (Dodatak A). Proizvođač određuje granicu elastičnog rastezanja za upotrjebljeni ispitni tlak, ali ni u jednom slučaju elastično rastezanje boce ne smije prijeći prosječne vrijednosti serije za više od 10 %. Svaka boca koja ne dostiže propisane granice odbacivanja se odbacuje i uništava ili se upotrebljava za potrebe ispitivanja serije.

10.5.2. Ispitivanje propuštanja

Ispitivanje propuštanja se provodi na svim izrađenim bocama u skladu sa stavkom A.10. (Dodatak A).

10.6. Ispitivanja serije boca

10.6.1. Općenito

Ispitivanje serije se provodi na izrađenim bocama reprezentativnim za uobičajenu proizvodnju i s identifikacijskim oznakama. Iz svake serije se nasumce izabire jedna boca. Ako je ispitivanje provedeno na više boca nego što zahtjeva ovaj Prilog, svi rezultati se bilježe. Na njima se provode barem sljedeća ispitivanja.

(a) Ispitivanja materijala u seriji;

na jednoj boci ili plaštu ili uzorku plašta koji je reprezentativan za dovršenu bocu se provode sljedeća ispitivanja:

i. provjera kritičnih mjera prema konstrukciji;

ii. jedno vlačno ispitivanje koje je u skladu sa stavkom A.22. (Dodatak A), pri čemu moraju biti ispunjeni zahtjevi u vezi s konstrukcijom;

iii. temperatura tališta plastičnog plašta se ispituje u skladu sa stavkom A.23. (Dodatak A), pri čemu moraju biti ispunjeni zahtjevi u vezi s konstrukcijom;

iv. ako je zaštitni premaz dio konstrukcije premaz se ispituje u skladu sa stavkom A.9.2. (Dodatak A) i mora ispuniti zahtjeve. Ako premaz ne ispunjava zahtjeve iz stavka A.9.2. (Dodatak A) seriju treba 100 % pregledati da se odstrane slično manjkave boce. Premaz se na svim manjkavim bocama smije skinuti i ponovo nanijeti. Ispitivanje premaza serije se zatim ponavlja.

(b) Ispitivanje rasprsnućem u seriji

Jedna boca se mora ispitati u skladu sa stavkom 7.4. (b) gore:

(c) Periodično ispitivanje tlačnim ciklusom

Na jednoj boci se završni nastavak ispituje momentom do 500 Nm u skladu s ispitnom metodom iz stavka A.25. (Dodatak A). Boca se zatim ispituje tlačnim ciklusom u skladu s postupkom iz stavka 7.4. (c) gore.

Nakon ispitivanja tlačnim ciklusom boca se ispituje na propuštanje u skladu s metodom iz stavka A.10. (Dodatak A), pri čemu moraju biti ispunjeni zahtjevi tog stavka.

10.7. Ispitivanja utvrđivanja prikladnosti konstrukcije boce

10.7.1. Općenito

Ispitivanja utvrđivanja prikladnosti konstrukcije boce trebaju biti u skladu sa zahtjevima stavaka 8.6., 10.7.2., 10.7.3. i 10.7.4. ovog Priloga, osim što provjera LBB sposobnosti iz stavka 8.6.10. nije obavezna.

10.7.2. Ispitivanje završnog nastavka momentom

Jedna boca se ispituje u skladu sa stavkom A.25. (Dodatak A).

10.7.3. Ispitivanje prodiranja

Na jednoj boci se provodi ispitivanje prodiranja u skladu sa stavkom A.21. (Dodatak A), pri čemu moraju biti ispunjeni zahtjevi tog stavka.

10.7.4. Ciklusno ispitivanje prirodnog plina

Jedna izrađena boca se ispituje u skladu sa stavkom A.27. (Dodatak A), pri čemu moraju biti ispunjeni zahtjevi tog stavka.

11. OZNAČIVANJE

11.1. Odredbe s obzirom na označivanje

Proizvođač na svakoj boci postavlja vidljive trajne oznake koje trebaju biti visoke najmanje 6 mm. Oznake mogu biti izvedene kao natpisi integrirani u smolni premaz, natpisi pričvršćeni ljepilom lagano utisnuti žigom na zadebljanim rubovima tipova konstrukcije SPP-1 i SPP-2, ili nekom kombinacijom navedenoga. Samoljepljivi natpisi i njihova uporaba trebaju biti u skladu s ISO 7225 ili jednakovrijednim normom. Dozvoljene su različite naljepnice koje moraju biti namještene tako da ih ne pokrivaju nosači za pričvršćivanje. Svaka boca koja je sukladna ovom Prilogu treba biti označena na sljedeći način:

(a) Obvezne informacije: i. „Samo SPP”; ii. „Ne upotrebljavajte poslije XX/XXXX”, pri čemu „XX/XXXX” označava mjesec i godinu roka valjanosti (5); iii. ime proizvođača; iv. identifikacija boce (odgovarajući broj sastavnog dijela i jedinstveni serijski broj za svaku bocu); v. radni tlak i temperatura; vi. broj ECE Pravilnika, zajedno s tipom boce i registarskim brojem certifikacije; vii. naprave za rasterećenje tlaka i/ili ventili nužni za uporabu boce, ili mjere za dobivanje podataka o prikladnim protupožarnim sustavima; viii. kad su upotrijebljene naljepnice, svaka boca treba imati utisnut jedinstveni identifikacijski broj na izloženoj metalnoj površini da se omogući sljedivost u slučaju da se naljepnica uništi;

(b) Neobvezne informacije: na posebnoj naljepnici (naljepnicama) mogu se navesti sljedeći neobvezni podaci: i. raspon temperature plina, npr. – 40 °C do 65 °C; ii. nominalni obujam vode boce s točnošću od dva broja npr. 120 litara; iii. datum prvog tlačnog ispitivanja (mjesec i godina).

Oznake se postavljaju prema navedenom rasporedu, iako njihov položaj može odstupati ovisno o raspoloživom prostoru. Jedan prihvatljiv primjer prikazivanja obveznih podataka je:

SAMO SPP

NE UPOTREBLJAVAJTE NAKON: …/…

Proizvođač/Broj dijela/Serijski broj

20 MPa/15 °C

ECE R 110 SPP-2 (registarski br.)

„Upotrebljavati samo onu napravu za rasterećenje tlaka koju je odobrio proizvođač”

12. PRIPREMA ZA ISPORUKU

Prije isporuke iz trgovine proizvođača svaka boca u unutrašnjosti mora biti čista i suha. Boce koje se ne zatvaraju samo s pričvršćenjem ventila i prema potrebi sigurnosnim napravama, trebaju na svim otvorima imati čepove koji sprečavaju ulaz vlage i štite navoje. Prije slanja u sve se čelične boce i plašteve rasprši se antikorozivno sredstvo (npr. sa sadržajem ulja).

Kupcu se dostavlja i izjava proizvođača o održavanju i sve potrebne informacije za osiguranje pravilnog rukovanja, uporabe i pregleda pri uporabi boce. Izjava je u skladu s Dodatkom D ovom Prilogu.

(1) American Society for Testing and Materials.

(2) British Standards Institution.

(3) International Organization for Standardization.

(4) National Institution of Corrosion Engineers.

(*) Nije potrebno ukoliko se upotrebljava pristup ispitivanja boce s greškom iz stavka A.7 Dodatka A.

(5) Datum isteka valjanosti ne smije prijeći određeni vijek uporabe. Datum isteka valjanosti se postavlja na bocu pri isporuci ako su boce bile uskladištene u suhom prostoru bez unutarnjeg tlaka.

Dodatak A ISPITNE METODE A.1. Vlačna ispitivanja, čelik i aluminij Vlačna ispitivanja provode se na materijalu uzetom s valjkastog dijela izrađene boce na ispitnom komadu pravokutnog oblika oblikovanog u skladu s metodom opisanom u normi ISO 7866 za aluminij. Površine ispitnog komada koje odgovaraju unutarnjoj i vanjskoj površini boce ne smiju biti strojno obrađene. Vlačno ispitivanje se provodi u skladu s normom ISO 6892. NAPOMENA: Potrebno je posvetiti pozornost pri mjerenju izduženja uzorka opisanog u skladu s normom ISO 6892 posebno u slučaju kad je ispitni komad stožastog oblika, zbog čega točka loma nije na sredini mjerne dužine. A.2. Udarno ispitivanje, čelične boce i čelični plaštevi Udarno ispitivanje provodi se na materijalu uzetom iz valjkastog dijela izrađene boce na tri ispitna komada u skladu s normom ISO 148. Dijelovi za udarno ispitivanje se uzimaju iz stijenke boce u smjeru kako se zahtjeva u tablici 6.2. Priloga 3. Utor treba biti pravokutan u odnosu na površinu stijenke boce. Za uzdužno ispitivanje ispitni komadi trebaju biti u cijelosti strojno obrađeni (na šest površina), ako debljina stijenke ne omogućava konačnu širinu ispitnog komada od 10 mm, širina mora biti što bliže nominalnoj debljini stijenke boce. Ispitni komadi uzeti u poprečnom smjeru strojno su obrađeni na četiri površine, unutarnja i vanjska stijenka boce nisu strojno obrađene. A.3. Ispitivanje otpornosti na pukotine zbog naprezanja uz djelovanje sulfida za čelik Ako dolje nije navedeno drukčije, ispitivanje se provodi u skladu s metodom A-NACE normirano vlačno ispitivanje, kako je opisano u normi NACE TM0177–96. Ispitivanja se provode na najmanje tri strojno obrađena ispitna komada promjera 3,81 mm (0,150 palca), uzetih iz stijenke izrađene boce ili plašta. Uzorci se podvrgavaju stalnom vlačnom opterećenju jednakom 60-postotnoj pripadajućoj plastičnosti čelika, potopljeni u rastopini destilirane vode s 0,5 % (masenog dijela) natrijevog acetat trihidrata, prilagođenoj početnoj vrijednosti pH 0,4 uporabom octene kiseline. Rastopina treba biti stalno zasićena pri sobnoj temperaturi i tlaku 0,414 kPa (0,06 psi) vodikovog sulfida (ravnoteža dušika). Ispitni uzorci moraju izdržati 144 sati ispitivanja. A.4. Korozijska ispitivanja, aluminij Korozijska ispitivanja za aluminijeve slitine izvode se u skladu s Prilogom A normi ISO/DIS 7866 i treba zadovoljiti tamo navedene zahtjeve. A.5. Ispitivanje nastanka pukotina zbog stalnog opterećenja, aluminij Otpornost na stvaranje pukotina zbog stalnog opterećenja provodi se u skladu s Prilogom D normi ISO/DIS 7866 i treba ispuniti tamo navedene zahtjeve. A.6. Ispitivanje sposobnosti propuštanje prije pucanja (LBB) Tri proizvedene boce podvrgavaju se ispitivanju tlačnim ciklusima od najviše 2 MPa i najmanje 30 MPa brzinom koja nije veća od 10 ciklusa na minutu. Sve boce moraju otkazati zbog nastanka propuštanja. A.7. Ispitivanje tlačnim ciklusima pri ekstremnim temperaturama Izrađene boce s omotačem iz kompozitnih materijala bez ikakvog zaštitnog premaza ispituju se tlačnim ciklusima pri čemu ne smije doći do pojave pukotina, propuštanja ili razmotavanja vlakana: (a) kondicioniranje 48 sata pri nultom tlaku, temperaturi 65 °C ili više, i 95 % ili većoj relativnoj vlažnosti. Namjena ovog zahtjeva je ispunjena raspršivanjem vodene prašine ili magle u komori koja se drži na temperaturi od 65 °C; (b) pri hidrostatičkom tlaku od 500 ciklusa na godinu vijeka uporabe između najviše 2 MPa i najmanje 26 MPa pri 65 °C ili više, pri 95 % vlažnosti; (c) stabiliziranje pri nultom tlaku i temperaturi okoline; (d) zatim podvrgavanje tlaku od najviše 2 MP do najmanje 20 MPa od 500 ciklusa na godinu određenog vijeka uporabe pri – 40 °C ili manje. Stupanj tlačnih ciklusa iz b) ne smije prijeći 10 ciklusa na minutu. Stupanj tlačnih ciklusa iz d) ne smije prijeći 3 ciklusa na minutu, osim ako je pretvornik tlaka ugrađen neposredno u bocu. Postavlja se odgovarajuća naprava za zapisivanje mjernih rezultata da se utvrdi stalnost održavanja najniže temperature tekućine tijekom ciklusa niske temperature. Na