HR Službeni list Europske unije 197

42010X0710(06)



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

Samo izvorni tekstovi UN-ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u zdanjem izdanju UN-ECE dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 46 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za neizravno gledanje i motornih vozila s obzirom na ugradbu tih uređaja

Uključuje sav važeći tekst do:

Dopune 4. niza izmjena 02 – datum stupanja na snagu: 22. srpnja 2009.

Ispravak 1. Dopune 4. – datum stupanja na snagu: 11. studenoga 2009.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

1. Područje primjene

I. UREĐAJI ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

2. Definicije

3. Zahtjev za homologaciju

4. Označivanje

5. Homologacija

6. Zahtjevi

6.1. Ogledala

6.2. Uređaji za neizravno gledanje osim zrcala

7. Preinaka tipa uređaja za neizravno gledanje i proširenje homologacije

8. Sukladnost proizvodnje

9. Kazne za nesukladnost proizvodnje

10. Konačna obustava proizvodnje

11. Imena i adrese tehničkih služba odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja, kao i nadležnih administrativnih tijela

II. UGRADBA UREĐAJA ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

12. Definicije

13. Zahtjev za homologaciju

14. Homologacija

15. Zahtjevi

16. Preinaka tipa vozila i proširenje homologacije

17. Sukladnost proizvodnje

18. Kazne za nesukladnost proizvodnje

19. Konačna obustava proizvodnje

20. Imena i adrese tehničkih služba odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja, kao i nadležnih administrativnih tijela

21. Prijelazne odredbe

PRILOZI

Prilog 1. — Obrazac opisnog dokumenta za homologaciji tipa uređaja za neizravno gledanje

Prilog 2. — Obrazac opisnog dokumenta za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje

Prilog 3. — Izjava koja se odnosi na izdavanje ili proširenje ili odbijanje ili povlačenje homologacije ili na konačnu obustavu proizvodnje tipa uređaja za neizravno gledanje u skladu s Pravilnikom br. 46

Prilog 4. — Izjava o izdavanju ili proširenju ili odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje tipa vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje u skladu s Pravilnikom br. 46

Prilog 5. — Postavljanje homologacijske oznake za uređaj za neizravno gledanje

Prilog 6. — Metoda za ispitivanje refleksije svjetlosti

Prilog 7. — Postupak određivanja polumjera zakrivljenosti „r” zrcalne plohe zrcala

Prilog 8. — Postupak određivanja točke H i stvarnog nagiba trupa za sjedeća mjesta u motornim vozilima

Dodatak 1. — Opis trodimenzionalne naprave za točku H

Dodatak 2. — Trodimenzionalni koordinatni sustav

Dodatak 3. — Referentni podaci za sjedeća mjesta

Prilog 9. — (rezervirano)

Prilog 10. — Izračunavanje daljine prepoznavanja

1. PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na:

(a) obvezne i izborne uređaje za neizravno gledanje određene u tablici pod stavkom 15.2.1.1.1. za vozila kategorije M i N (1) i na obvezne i izborne uređaje za neizravno gledanje spomenute u stavcima 15.2.1.1.3. i 15.2.1.1.4. za vozila kategorije L (1) s nadogradnjom koja barem djelomično natkriva vozača;

(b) ugradbu uređaja za neizravno gledanje na vozila kategorije M i N i na vozila kategorije L (1) s nadogradnjom koja barem djelomično natkriva vozača.

I. UREĐAJI ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

2. DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

2.1. „Uređaji za neizravno gledanje” znači uređaji za promatranje prometnog područja uz vozilo, koje se ne može promatrati izravnim gledanjem. Ti su uređaji uobičajena zrcala, uređaji s kamerom i monitorima i drugi uređaji koji vozaču mogu predstaviti informaciju o neizravnom vidnom polju.

2.1.1. „Zrcalo” znači svaki uređaj, isključujući uređaje kao što su periskopi, koji je namijenjen da omogući jasan pogled unatrag, na bočnu ili prednju stranu vozila unutar vidnih polja određenih u stavku 15.2.4.

2.1.1.1. „Unutarnje zrcalo” znači uređaj određen u stavku 2.1. koji se može ugraditi u vozilo u prostoru za putnike.

2.1.1.2. „Vanjsko zrcalo” znači uređaj određen u stavku 2.1. koji se može ugraditi na vanjskoj strani vozila.

2.1.1.3. „Nadzorno zrcalo” znači zrcalo, koje se razlikuje od uređaja određenog u stavku 2.1.1., i može se ugraditi na unutarnjoj ili vanjskoj strani vozila da bi se dobila vidna polja, osim onih koja su navedena u stavku 15.2.4.

2.1.1.4. „Pomoćni sustav gledanja” znači sustav koji omogućava vozaču da otkrije i/ili vidjeti predmete u području u blizini vozila.

2.1.1.5. „r” znači srednja vrijednost polumjera zakrivljenosti izmjerena na zrcalnoj plohi prema metodi opisanoj u Prilogu 7.

2.1.1.6. „Glavni polumjer zakrivljenosti u jednoj točki zrcalne plohe (ri)” znači vrijednosti polumjera zakrivljenosti dobivene mjernom napravom, određenom u Prilogu 7., izmjerene na luku zrcalne plohe koji prolazi kroz središte te plohe usporedno s odsječkom b, koji je određen u stavku 6.1.2.1.2.1., i na luku koji je okomit na taj odsječak.

2.1.1.7. „Polumjer zakrivljenosti u jednoj točki zrcalne plohe (rp)” znači aritmetičku sredinu glavnog polumjera zakrivljenosti ri i r’i, tj.:

2.1.1.8. „Kuglasta ploha” znači ploha koja ima konstantan i jednak polumjer u svim smjerovima.

2.1.1.9. „Nekuglasta ploha” znači ploha koja ima samo jednu ravninu s konstantnim polumjerom.

2.1.1.10. „Nekuglasto zrcalo” znači zrcalo koje se sastoji od kuglastog i nekuglastog dijela, pri čemu je prijelaz zrcalne plohe od kuglastog prema nekuglastom dijelu označen. Zakrivljenost glavne osi zrcala određena je u koordinatnom x-y sustavu polumjerom kuglaste primarne kalote s:

R : nazivni polumjer u kuglastom dijelu k : konstanta za promjenu zakrivljenosti a : konstanta za veličinu kuglaste primarne kalote

2.1.1.11. „Središte zrcalne plohe” znači središnju točku vidnog dijela zrcalne plohe.

2.1.1.12. „Polumjer zakrivljenosti sastavnih dijelova zrcala” znači polumjer zakrivljenosti „c” luka kruga kojim se najbolje približava zakrivljeni oblik dijela o kojemu je riječ.

2.1.1.13. „Razred zrcala” znači sve uređaje koji imaju jedno ili više zajedničkih svojstava ili funkcija. Razlikuju se sljedeći razredi:

— razred I.: „Unutarnji retrovizor” koji daje vidna polja određena u stavku 15.2.4.1.

— razredi II. i III.: „glavni vanjski retrovizor” koji daje vidna polja određena u stavcima 15.2.4.2. i 15.2.4.3.

— razred IV.: „širokokutno vanjsko zrcalo” koje daje vidna polja određena u stavku 15.2.4.4.

— razred V.: „blizinsko vanjsko zrcalo” koje daje vidna polja određena u stavku 15.2.4.5.

— razred VI.: „prednje zrcalo” koje daje vidna polja određena u stavku 15.2.4.6.

— razred VII.: zrcala namijenjena za vozila kategorije L s nadogradnjom.

2.1.2. „ Uređaji za neizravno gledanje s kamerom s monitorom” znači uređaj određen u stavku 1.1. gdje je vidno polje dobiveno pomoću kombinacije kamere i monitora, kako je određeno u stavcima 2.1.2.1. i 2.1.2.2.

2.1.2.1. „Kamera” znači uređaj koji prenosi sliku vanjskog svijeta pomoću leća na elektronički detektor osjetljiv na svjetlo koji zatim pretvara tu sliku u video signal.

2.1.2.2. „Monitor” znači uređaj koji pretvara video signal u slike koje se prenose u vidljivi spektar.

2.1.2.3. „Prepoznavanje” znači sposobnost razlikovanja objekta od njegove pozadine/okoline na određenoj udaljenosti.

2.1.2.4. „ Svjetljivost” znači omjer sjaja objekta i njegove neposredne pozadine/okoline koji omogućava razlikovanje objekta od njegove pozadine/okoline.

2.1.2.5. „Razlučivanje” znači najmanji detalj koji se može razaznati perceptivnim sustavom, odnosno opaziti kao odvojen od veće cjeline. Razlučivanje ljudskog oka naziva se „oštrinom vida”.

2.1.2.6. „Kritični objekt” znači okrugli predmet promjera D0 = 0,8 m (2).

2.1.2.7. „Kritična sposobnost raspoznavanja” znači razina sposobnosti raspoznavanja koju je ljudsko oko općenito sposobno postići u različitim uvjetima. U cestovnom prometu, granična vrijednost kritične sposobnosti raspoznavanja je osam lučnih minuta vidnog kuta.

2.1.2.8. „Vidno polje” znači odsječak trodimenzionalnog prostora u kojemu se kritični objekt može zamijetiti i prenijeti uređajem za neizravno gledanje. To se temelji na vidljivosti na razini tla koju daje uređaj i koja može biti ograničena s najvećom daljinom prepoznavanja koju ima uređaj.

2.1.2.9. „Daljina prepoznavanja” znači udaljenost mjerena na razini tla od referentne točke gledanja do krajnje točke na kojoj se kritični predmet može zamijetiti (granična vrijednost očito dosegnute kritične sposobnosti raspoznavanja).

2.1.2.10. „Kritično vidno polje” znači područje u kojemu kritični predmet treba biti prepoznat pomoću uređaja za neizravno gledanje, a koje je određeno kutom i jednom ili više daljina prepoznavanja.

2.1.2.11. „Referentna točka gledanja” označava točku u odnosu na vozilo na koje se odnosi propisano vidno polje. Ta točka je projekcija na tlo presjeka vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju s ravninom usporednom s središnjom uzdužnom ravninom vozila koja se nalazi 20 cm od vanjske strane vozila.

2.1.2.12. „Vidljivi spektar” znači valnu duljinu u području sposobnosti raspoznavanja ljudskog oka: 380 – 780 nm.

2.1.2.13. „Nadzorni uređaj za neizravno gledanje s kamerom s monitorom” znači kamera i ili monitor ili oprema za snimanje osim uređaja za neizravno gledanje s kamerom s monitorom definiranog u stavku 2.1.2., koji se može ugraditi unutar ili izvan vozila kako bi se osigurala druga vidna polja osim onih navedenih u stavku 15.2.4. ili kako bi se osigurao sigurnosni sustav unutar ili oko vozila.

2.1.3. „Drugi uređaji za neizravno gledanje” znači uređaji određeni u stavku 2.1., gdje se vidno polje ne dobiva pomoću zrcala ili uređaja za neizravno gledanje s kamerom i monitorom.

2.1.4. „Tip uređaja za neizravno gledanje” znači uređaje koji se ne razlikuju po sljedećim bitnim svojstvima:

— konstrukciji uređaja, uključujući spoj s nadogradnjom ako je važno,

— kod zrcala, razredu, obliku, dimenzijama i polumjeru zakrivljenosti zrcalne plohe zrcala,

— kod uređaja s kamerom i monitorom, daljini prepoznavanja i rasponu vidljivosti.

3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1. Zahtjev za homologaciju tipa uređaja za neizravno gledanje podnosi nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov propisno ovlašteni zastupnik.

3.2. Obrazac opisnog dokumenta prikazan je u Prilogu 1.

3.3. Za svaki tip uređaja za neizravno gledanje zahtjevu se moraju priložiti:

3.3.1. u slučaju zrcala, s četiri uzorka: tri za ispitivanja i jedan koji ostaje u laboratoriju za neko daljnje ispitivanje za koje bi se kasnije mogla ukazati potreba. Laboratorij može zahtijevati dostavljanje dodatnih uzoraka;

3.3.2. u slučaju uređaja za neizravno gledanje: po jedan uzorak svih dijelova.

4. OZNAČIVANJE

4.1. Uzorci tipa uređaja za neizravno gledanje koji su dostavljeni za homologaciju moraju biti označeni trgovačkim nazivom ili oznakom proizvođača; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.2. Svaki uređaj mora imati dovoljno prostora za upisivanje oznake homologacije koja mora biti čitljiva kad se uređaj ugradi na vozilo; taj prostor je prikazan na crtežima navedenim u Prilogu 1.

5. HOMOLOGACIJA

5.1. Ako uzorci podneseni za homologaciju ispunjavaju zahtjeve stavka 6. ovog Pravilnika, izdaje se homologacija za tip uređaja za neizravno gledanje.

5.2. Homologacijski se broj dodjeljuje za svaki homologirani tip. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 02) označavaju niz izmjena unesenih u najnovije glavne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu uređaja za neizravno gledanje.

5.3. Izjava o izdavanju, odbijanju ili proširenju ili povlačenju homologacije ili potpunom prekidu proizvodnje tipa uređaja za neizravno gledanje sukladno ovom Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca koji odgovara primjerku iz Priloga 3. ovom Pravilniku.

5.4. Vidljivo i na mjestu naznačenom u stavku 4.2., na svaki se uređaj za neizravno gledanje koji je sukladan tipu homologiranom prema ovom Pravilniku, osim oznake propisane u stavku 4.1. gore, pričvršćuje međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

5.4.1. kruga oko slova „E” iza kojega slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (3);

5.4.2. homologacijski broj;

5.4.3. Dodatni simbol I ili II ili III ili IV ili V ili VI ili VII koji određuje razred kojem zrcalo pripada ili simbol S u slučaju bilo kojeg drugog uređaja za neizravno gledanje osim zrcala. dodatni simbol postavlja se na prikladno mjesto u blizini kruga koji sadrži slovo „E”.

5.5. Homologacijska oznaka i dodatni simbol moraju biti jasno čitljivi i neizbrisivi.

5.6. Prilog 5. ovom Pravilniku navodi primjer postavljanja prethodno spomenute homologacijske oznake i dodatnog simbola.

6. ZAHTJEVI

6.1. ZRCALA

6.1.1. OPĆI ZAHTJEVI

6.1.1.1. Sva zrcala moraju biti namjestiva.

6.1.1.2. Rub zrcalne plohe mora se nalaziti unutar zaštitnoga kućišta (držača i sl.) čiji obod mora imati vrijednost „c” veću od 2.5 mm, ili jednaku u svakoj točki i svim smjerovima. Ako zrcalna ploha strši iznad zaštitnoga kućišta, polumjer zakrivljenosti „c” ruba dijela koji strši ne smije biti manji od 2,5 mm i zrcalna ploha mora se vraćati u zaštitno kućište pod djelovanjem sile od 50 N u točki u kojoj najviše strši u odnosu na zaštitno kućište u vodoravnom smjeru približno usporednom uzdužnoj središnjoj ravnini vozila.

6.1.1.3. Kad je zrcalo pričvršćeno na ravnu plohu, svi dijelovi, neovisno o položaju namještanja uređaja, uključujući i dijelove koji su ostali pričvršćeni na nosač nakon ispitivanja iz stavka 6.1.3.2., koji se mogu dotaknuti s kuglom promjera 165 mm kod unutrašnjeg zrcala ili 100 mm kod vanjskog zrcala, moraju imati polumjer zakrivljenosti „c” koji nije manji od 2,5 mm.

6.1.1.4. Rubovi rupa za pričvršćenje ili upuštanja čiji je promjer ili dulja dijagonala manja od 12 mm izuzeti su od zahtjeva za polumjer iz stavka 6.1.1.3. pod uvjetom da su tupi.

6.1.1.5. Nosač zrcala na vozilu mora biti konstruiran tako da valjak polumjera 70 mm (50 mm u slučaju vozila kategorije L), čija je os u osi, ili u jednoj od osi zakretanja ili preklapanja čime se omogućava otklon zrcala u pravcu mogućeg udarca, prolazi barem kroz dio plohe na koju je nosač pričvršćen.

6.1.1.6. Dijelovi vanjskih zrcala, koji se spominju u stavcima 6.1.1.2. i 6.1.1.3. načinjeni od materijala tvrdoće manje od 60 Shore A izuzeti su od navedenih zahtjeva.

6.1.1.7. Ako su dijelovi unutrašnjih zrcala načinjeni od materijala tvrdoće manje od 50 Shore A i pričvršćeni na kruti nosač, zahtjevi iz stavaka 6.1.1.2. i 6.1.1.3. primjenjuju se samo na nosač.

6.1.2. POSEBNE ODREDBE

6.1.2.1. DIMENZIJE

6.1.2.1.1. Unutrašnji retrovizori (razred I)

Dimenzije zrcalne plohe moraju biti takve da je u nju moguće upisati pravokutnik čija je jedna stranica duljine 4 cm, a druga duljine „a” gdje je:

r je polumjer zakrivljenosti.

6.1.2.1.2. Glavna vanjska zrcala (razredi II i III)

6.1.2.1.2.1. Dimenzije zrcalne plohe moraju biti takve da je u nju moguće upisati:

— pravokutnik visine 40 mm čija duljina osnovice, izražena u milimetrima, ima vrijednost „a”

— odsječak usporedan s visinom pravokutnika čija duljina, izražena u centimetrima, ima vrijednost „b”.

6.1.2.1.2.2. Najmanje vrijednosti „a” i „b” dane su u donjoj tablici:

Razred retrovizora a (mm) b (mm) II 200 III 70

6.1.2.1.3. „Širokokutna” vanjska zrcala (razred IV)

Obris zrcalne plohe mora biti jednostavnoga geometrijskog oblika, a njezine dimenzije takve da omogućava, po potrebi zajedno s vanjskim zrcalom razreda II., vidno polje određeno u stavku 15.2.4.4.

6.1.2.1.4. „Blizinska” vanjska zrcala (razred V)

Obris zrcalne plohe mora biti jednostavnoga geometrijskog oblika, a njezine dimenzije takve da zrcalo omogućava vidno polje određeno u stavku 15.2.4.5.

6.1.2.1.5. „Prednja” zrcala (razred VI)

Obris zrcalne plohe mora biti jednostavnoga geometrijskog oblika, a njezine dimenzije takve a zrcalo omogućava vidno polje određeno u stavku 15.2.4.6.

6.1.2.1.6. Zrcala za vozila kategorije L s nadogradnjom (razred VII)

6.1.2.1.6.1. „Glavna” vanjska zrcala (razred VII)

Najmanje dimenzije reflektirajuće površine su takve da:

(a) njegovo područje nije manje od 6 900 mm2;

(b) promjer okruglih zrcala nije manji od 94 mm;

(c) kada retrovizori nisu okrugli, njihove dimenzije omogućavaju da se krug primjera 78 mm ucrtaju na zrcalnu površinu.

Najveće dimenzije reflektirajuće površine su takve da:

(a) promjer bilo kojeg okruglog retrovizora nije veći od 150 mm;

(b) reflektirajuća površina bilo kojeg ne-okruglog retrovizora treba biti unutar pravokutnika dimenzija 120 mm × 200 mm.

6.1.2.2. Zrcalna ploha i koeficijent refleksije

6.1.2.2.1. Zrcalna ploha zrcala mora biti ravna ili kuglasto izbočena. Vanjska zrcala mogu biti imati dodani ne-kuglasti dio pod uvjetom da glavno zrcalo ispunjava zahtjeve za neizravno vidno polje.

6.1.2.2.2. Razlike između polumjera zakrivljenosti zrcala

6.1.2.2.2.1. Razlika između ri ili r’i i rp kod svake referentne točke ne smije prelaziti 0,15 r.

6.1.2.2.2.2. Razlika između svakog od polumjera zakrivljenosti (rp1, rp2 i rp3) i r ne smije prelaziti 0,15 r.

6.1.2.2.2.3. Kada „r” nije manji od 3 000 mm, vrijednost od 0,15 r određena u točkama 6.1.2.2.1. i 6.1.2.2.2.2. zamjenjuje se s 0,25 r.

6.1.2.2.3. Zahtjevi za ne-kuglaste dijelove zrcala

6.1.2.2.3.1. Ne-kuglasta zrcala moraju biti dovoljne veličina i takva oblika da osiguravaju upotrebljiv podatak vozaču. To uobičajeno znači minimalnu širinu od 30 mm u nekoj točki.

6.1.2.2.3.2. Polumjer zakrivljenosti „r” ne-kuglastog dijela ne smije biti manji od 150 mm.

6.1.2.2.4. Vrijednost „r” za kuglasta zrcala ne smije biti manja od:

6.1.2.2.4.1. 1 200 mm za unutrašnja zrcala (razred I.)

6.1.2.2.4.2. 1 200 mm za glavna vanjska zrcala razreda II. i III.

6.1.2.2.4.3. 300 mm za „širokokutna” vanjska zrcala (razred IV.) i „blizinska” vanjska zrcala (razred V.).

6.1.2.2.4.4. 200 mm za prednja zrcala (razred VI.).

6.1.2.2.4.5. 1 000 mm ili više od 1 500 mm u slučaju zrcala razreda VII.

6.1.2.2.5. Vrijednost uobičajenog koeficijenta refleksije, određena prema metodi opisanoj u Prilogu 6., ne smije biti manja od 40 %.

Ako zrcalne plohe imaju promjenjivi stupanje refleksije, „dnevni” položaj mora omogućivati prepoznavanje boja signalizacije koja se upotrebljava u cestovnome prometu. Vrijednost uobičajenoga koeficijenta refleksije u „noćnome” položaju ne smije biti manja od 4 %.

6.1.2.2.6. Zrcalna ploha mora zadržati značajke utvrđene u stavku 6.1.2.2.5. usprkos duljem izlaganju nepovoljnim vremenskim uvjetima u uobičajenoj uporabi.

6.1.3. Ispitivanja

6.1.3.1. Zrcala razreda od I do VI i razreda VII (s jednakom ugradnjom kao razred III) podvrgavaju se ispitivanjima koja su opisana u stavcima 6.1.3.2.1. i 6.1.3.2.2. Zrcala razreda VII pričvršćena na nosač treba ispitati kako je opisano u stavku 6.1.3.2.3.

6.1.3.1.1. Ispitivanje navedeno u stavku 6.1.3.2. nije potrebno kod svih vanjskih zrcala čiji nijedan dio, bez obzira na položaj namještanja pri najvećoj tehnički dopuštenoj masi vozila, nije manje od 2 m iznad tla.

Ta se iznimka također primjenjuje za dijelove za pričvršćivanje zrcala (pričvrsne pločice, nosači, kuglasti zglobovi itd.) koji su postavljeni manje od 2 m iznad tla i koji ne strše iznad ukupne širine vozila izmjerene u poprečnoj ravnini koja prolazi kroz dijelove za pričvršćivanje najnižeg zrcala ili kroz druge točke ispred te ravnine ako to daje veću ukupnu širinu.

U takvim slučajevima treba priložiti opis s objašnjenjem da se zrcalo mora ugraditi tako da bude u skladu s gore navedenim uvjetima za postavljanje dijelova za njegovo pričvršćenje na vozilo.

Pri primjeni te iznimke, nosač treba neizbrisivo označiti simbolom

i u certifikat o homologaciji tipa staviti odgovarajuću napomenu.

6.1.3.2. Ispitivanje udarom

Ispitivanje prema ovom stavku se ne izvodi za naprave koje su integrirane u nadogradnju vozila i kod kojih kut nagiba prednje površine s obzirom na uzdužnu središnju ravninu vozila ne prelazi 45°, niti za naprave koje ne strše više od 100 mm iza obrisa nadogradnje vozila u skladu s Pravilnikom br. 26.

6.1.3.2.1. Opis ispitne naprave

6.1.3.2.1.1. Ispitna naprava sastoji se od njihala koje se može njihati oko dviju vodoravnih međusobno okomitih osi, od kojih je jedna okomita na ravninu u kojoj leži putanja „otpuštanja” njihala.

Kraj njihala ima čekić u obliku krute kugle promjera 165 ± 1 mm koja je obložena slojem gume debljine 5 mm tvrdoće 50 Shore A.

Opremljena je uređajem koji omogućava određivanje pretpostavljenoga najvećeg kuta kraka njihala u ravnini otpuštanja.

Podloga koja je čvrsto pričvršćena na konstrukciju njihala služi za držanje uzoraka u skladu sa zahtjevima za ispitivanje udarom koji su navedeni u stavku 6.1.3.2.2.6.

Na slici 1. dolje prikazane su dimenzije (u mm) ispitne naprave i posebni konstrukcijski zahtjevi:

Slika 1.

6.1.3.2.1.2. Središte udarca njihala podudara se sa središtem kugle koja predstavlja čekić. Njegova udaljenost „l” od osi njihanja u ravnini otpuštanja iznosi 1 m ± 5 mm. Reducirana masa njihala je m0 = 6,8 ± 0,05 kilograma. Omjer između „m0” i ukupne mase njihala „m” i razmaka „d” između težišta njihala i njegove osi vrtnje izražen je jednadžbom:

6.1.3.2.2. Opis ispitivanja

6.1.3.2.2.1. Za pričvršćivanje zrcala na nosač upotrebljava se postupak koji je preporučio proizvođač uređaja ili, kad je primjenjivo, proizvođač vozila.

6.1.3.2.2.2. Postavljanje zrcala za ispitivanje:

6.1.3.2.2.2.1. Zrcala se postavljaju na napravu za udar njihalom tako da su vertikalna i vodoravna os u sličnom položaju kao kad je zrcalo ugrađeno na vozilo u skladu s uputama za ugradnju podnositelja zahtjeva;

6.1.3.2.2.2.2. Kad je zrcalo namjestivo u odnosu na podlogu, položaj pri ispitivanju mora biti takav da je unutar granica namještanja, koje je naveo podnositelj zahtjeva, mogućnost pomicanja uređaja najmanje vjerojatna;

6.1.3.2.2.2.3. Kad zrcalo ima napravu za namještanje njegove udaljenosti od podloge, ta se naprava mora postaviti u položaj u kojemu je udaljenost između kućišta i podloge najkraća;

6.1.3.2.2.2.4. Kad je zrcalna ploha pomična u kućištu, ona se namješta tako da je gornji rub koji je najudaljeniji od vozila u položaju najvećeg stršenja u odnosu na kućište.

6.1.3.2.2.3. Osim u slučaju 2. ispitivanja za unutrašnja zrcala (vidjeti stavak 6.1.3.2.2.6.1.) kad je njihalo u vertikalnome položaju, vodoravna i uzdužna vertikalna ravnina, koje prolaze kroz središte čekića, moraju prolaziti kroz središte zrcalne plohe, prema definiciji u stavku 2.1.1.10. Uzdužni smjer njihanja njihala mora biti usporedan s uzdužnom središnjom ravninom vozila.

6.1.3.2.2.4. Kad pri uvjetima namještanja utvrđenim u stavcima 6.1.3.2.2.1. i 6.1.3.2.2.2 dijelovi zrcala ograničavaju vraćanje čekića, točku udara treba pomaknuti u smjeru okomitu na os vrtnje ili zakretanja o kojoj je riječ.

Pomak ne smije biti veći od nužno potrebna za provedbu ispitivanja; pomak može biti ograničen tako:

— da kugla koja ograničava čekić barem dodiruje cilindar, prema definiciji u stavku 6.1.1.5.

— ili da je dodirna točka s čekićem odmaknuta barem 10 mm od ruba zrcalne plohe.

6.1.3.2.2.5. Ispitivanje se provodi tako da čekić padne s visine koja odgovara kutu njihala od 60° u odnosu na okomicu, tako da čekić udari zrcalo u trenutku kad njihalo dođe u vertikalni položaj.

6.1.3.2.2.6. Ispitivanje zrcala udarom pod sljedećim različitim uvjetima:

6.1.3.2.2.6.1. Unutrašnja zrcala

— 1. ispitivanje: Točke udara moraju odgovarati definiciji u stavku 6.1.3.2.2.3. Udar mora biti takav da čekić udari zrcalo na strani zrcalne plohe.

— 2. ispitivanje: Točka udara na rubu je zaštitnoga kućišta, tako da proizvedeni udarac čini kut 45° u odnosu na ravninu zrcalne plohe i nalazi se u vodoravnoj ravnini koja prolazi kroz središte te plohe. Udarac mora biti u zrcalnu plohu.

6.1.3.2.2.6.2. Vanjska zrcala

— 1. ispitivanje: Točke udara moraju odgovarati definicijama u stavcima 6.1.3.2.2.3 ili 6.1.3.2.2.4. Udar mora biti takav da čekić udari zrcalo na strani zrcalne plohe.

— 2. ispitivanje: Točke udara moraju odgovarati definicijama u stavcima 6.1.3.2.2.3. ili 6.1.3.2.2.4. Udar mora biti takav da čekić udari zrcalo na suprotnoj strani od zrcalne plohe.

Kad su retrovizori razreda II. ili III., koji su s retrovizorima razreda IV. pričvršćeni na zajednički nosač, gore navedena ispitivanja provode se na nižemu zrcalu. Ipak, tehnička služba odgovorna za ispitivanja može ponoviti jedno ili oba ta ispitivanja na gornjemu zrcalu ako je ono manje od 2 m iznad tla.

6.1.3.2.3. Ispitivanje savijanja na zaštitnom kućištu pričvršćenom na nosač (razred VII)

6.1.3.2.3.1. Opis ispitivanja

Zaštitno kućište postavlja se vodoravno u napravu tako da se elementi za potporu nosača čvrsto pričvrste. U smjeru najveće dimenzije kućišta kraj koji je najbliži točki pričvršćenja nosača treba zabraviti naslonom širine 15 mm koji prekriva cijelu širinu kućišta.

Na drugom kraju naslon identičan prethodno opisanom postavlja se na kućište tako da na njega može djelovati određeno ispitno opterećenje (slika 2.)

Dio kućišta koji se nalazi na suprotnoj strani od one na koju djeluje sila može se zabraviti a ne držati na položaju kako je prikazano na slici 2.

Slika 2.

Primjer naprave za ispitivanje savijanja kućišta retrovizora

6.1.3.2.3.2. Ispitno opterećenje je 25 kilograma i mora trajati jednu minutu.

6.1.3.3. Rezultati ispitivanja

6.1.3.3.1. Kod ispitivanja opisanih u stavku 6.1.3.2. njihalo mora nakon udarca nastaviti njihanje tako da projekcija pretpostavljenoga položaja kraka u ravnini otpuštanja čini kut 20° u odnosu na okomicu. Točnost mjerenja kuta mora biti ± 1°.

6.1.3.3.1.1. Taj se zahtjev ne primjenjuje na zrcala pričvršćene na vjetrobransko staklo, na koje se nakon ispitivanja primjenjuje zahtjev određen u stavku 6.1.3.3.2.

6.1.3.3.1.2. Propisan kut vraćanja njihala u odnosu na okomicu smanjuje se od 20° na 10° za retrovizore razreda II. i IV. te retrovizore razreda III. koji su pričvršćeni na isti nosač i za zrcala razreda IV.

6.1.3.3.2. Ako bi se nosač zrcala koji je pričvršćen na vjetrobransko staklo slomio tijekom ispitivanja opisanih u 6.1.3.2., preostali dio ne smije stršiti iznad podloge više od 10 mm, a njegov oblik nakon ispitivanja mora zadovoljavati zahtjeve utvrđene u stavku 6.1.1.3.

6.1.3.3.3. Zrcalna ploha ne smije popucati tijekom ispitivanja opisanih u stavku 6.1.3.2. Međutim, dopušteno je pucanje zrcalne plohe ako je ispunjen jedan od ovih uvjeta:

6.1.3.3.3.1. da fragmenti stakla još ostaju na podlozi kućišta ili na plohi koja je čvrsto pričvršćena na kućište; djelomično je odvajanje stakla od svoje podloge prihvatljivo pod uvjetom da ne prekoračuje 2,5 mm s obje strane pukotina. Dopušteno je da u točki udara otpadaju sitne krhotine s plohe stakla;

6.1.3.3.3.2. da je zrcalna ploha od sigurnosnog stakla.

6.2. UREĐAJI ZA NEIZRAVNO GLEDANJE OSIM ZRCALA

6.2.1. OPĆI ZAHTJEVI

6.2.1.1. Ako je potrebno da vozač obavlja namještanje, uređaji za neizravno gledanje mora se moći namještati bez uporabe alata.

6.2.1.2. Ako uređaj za neizravno gledanje može prikazati cijelo propisano vidno polje samo pretraživanjem vidnog polja, cijeli postupak pretraživanja, prikazivanja i vraćanja u svoj početni položaj ne smije trajati više od dvije sekunde.

6.2.2. UREĐAJI S KAMEROM S MONITOROM ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

6.2.2.1. Opći zahtjevi

6.2.2.1.1. Kad je uređaj s kamerom s monitorom za neizravno gledanje ugrađen na ravnu plohu, svi dijelovi, bez obzira na položaj namještanja uređaja, koji se mogu dotaknuti s kuglom promjera 165 mm u slučaju monitora ili promjera 100 mm u slučaju kamere, moraju imati polumjer zakrivljenosti „c” najmanje 2,5 mm.

6.2.2.1.2. Rubovi rupa za pričvršćenje ili upuštanja čiji je promjer ili najdulja dijagonala manja od 12 mm izuzeti su od zahtjeva za polumjer iz stavka 6.2.2.1.1. pod uvjetom da su tupi.

6.2.2.1.3. Ako su dijelovi kamere i monitora načinjeni od materijala tvrdoće manje od 60 Shore A i pričvršćeni na kruti nosač, zahtjevi iz stavka 6.2.2.1.1 primjenjuju se samo na nosač.

6.2.2.2. Funkcionalni zahtjevi

6.2.2.2.1. Kamera treba ispravno funkcionirati u uvjetima niskog sunca. Kamera treba osiguravati kontrast svjetljivosti od najmanje 1:3 u uvjetima niskog sunca u području izvan dijela slike u kojem se izvor svjetlosti preslikava (uvjet prema definiciji u EN 12368:8.4). Izvor svjetlosti treba osvjetljavati kameru s 40 000 lx. Kut između okomice na ravninu osjetila i pravca koji spaja središnju točku osjetila i izvora svjetlosti mora biti 10°.

6.2.2.2.2. Monitor mora u različitim uvjetima osvijetljenosti proizvoditi najmanji kontrast kako je određen u nacrtu međunarodne norme ISO 15008: 2003.

6.2.2.2.3. Mora biti moguće namjestiti prosječnu svjetljivost monitora ili ručno ili automatski, ovisno o uvjetima okoline.

6.2.2.2.4. Mjerenja kontrasta svjetljivosti mora se obavljati u skladu s ISO 15008: 2003

6.2.3. DRUGI UREĐAJI ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

Mora se osigurati da uređaj zadovoljava sljedeće zahtjeve:

6.2.3.1. Uređaj mora opažati vidni spektar i uvijek mora prikazivati tu sliku u vidnom spektru bez potrebe tumačenja.

6.2.3.2. Funkcionalnost mora biti zajamčena u uvjetima uporabe u kojima se sustav stavlja u rad. Ovisno o primijenjenoj tehnologiji dobivanja slika i njihovog prikazivanja mora se u cijelosti ili djelomično primjenjivati stavak 6.2.2.2. U drugim slučajevima to se može postići primjenom i dokazivanjem s pomoću sustava osjetljivosti analognom stavku 6.2.2.2. da je osigurana funkcija koja je usporediva ili bolja od zahtijevane i dokazivanjem da se jamči funkcionalnost koja je istovrijedna ili bolja od zahtijevane za zrcalo ili uređaj s kamerom s monitorom za neizravno gledanje.

7. PREINAKA TIPA UREĐAJA ZA NEIZRAVNO GLEDANJE I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

7.1. O svakoj preinaci uređaja za neizravno gledanje uključujući njegova pričvršćenja na nadogradnju obavješćuje se nadležno tijelo koje je homologiralo tip uređaja za neizravno gledanje. To tijelo tada može:

7.1.1. smatrati da učinjene preinake vrlo vjerojatno neće imati znatniji štetni učinak, i da je u svakom slučaju uređaja za neizravno gledanje ipak u skladu sa zahtjevima; ili

7.1.2. zahtijevati izvješće o daljnjem ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provedbu ispitivanja.

7.2. Potvrda ili odbijanje homologacije, uz navođenje preinaka, dostavlja se putem postupka navedenog u gornjem stavku 5.3. strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

7.3. O proširenju homologacije obavješćuju se sve stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem postupka iz stavka 5.3. gore.

7.4. Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakom obrascu s izjavom sastavljenom za takvo proširenje.

8. SUKLADNOST PROIZVODNJE

8.1. Postupci za sukladnost proizvodnje sukladni su s općim odredbama određenim u Dodatku 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

8.2. Svaki uređaj homologiran u skladu s ovim Pravilnikom proizvodi se u sukladnošću s homologiranim tipom i ispunjava zahtjeve navedene u gornjem stavku 6.

9. KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

9.1. Homologacija izdana s obzirom na tip uređaja za neizravno gledanje sukladno ovom Pravilniku može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi navedeni u gornjem stavku 8.1. ili ako tip uređaja za neizravno gledanje nije ispunjavao zahtjeve propisane u stavku 8.2. gore.

9.2. Ako ugovorna stranka povuče homologaciju koju je prethodno izdala, o tome odmah izvješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca s izjavom u kojem se na kraju velikim slovima uz potpis i datum navodi natpis „HOMOLOGACIJA POVUČENA”.

10. KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije u potpunosti obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je homologaciju izdalo, koje po primitku odgovarajuće obavijesti o tome izvješćuje druge ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca s izjavom kojem se na kraju velikim slovima uz potpis i datum navodi natpis „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”.

11. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBA ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda, nazive i adrese tehničkih služba odgovornih za provedbu homologacijska ispitivanja te nadležnih administrativnih tijela koja izdaju homologaciju i kojima se šalju obrasci za potvrđivanje izdavanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije.

II. UGRADBA UREĐAJA ZA NEIZRAVNO GLEDANJE

12. DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

12.1. „Točke vozačevih očiju” znači dvije točke međusobno udaljene 65 mm i 635 mm vertikalno iznad R-točke vozačeva sjedala, kako je određeno u Prilogu 8. Pravac koji povezuje te dvije točke prolazi okomito na vertikalnu uzdužnu središnju ravninu vozila. Središte odsječka koji spaja obje točke očiju nalazi se u vertikalnoj uzdužnoj ravnini koja mora prolaziti kroz središte određenog vozačkog sjedećeg položaja, prema podacima proizvođača vozila.

12.2. „Ambinokularna vidljivost” znači ukupno vidno polje koje se dobije prekrivanjem monokularnih polja desnoga i lijevoga oka (vidu sliku 3. ispod).

Slika 3.

12.3. „Tip vozila s obzirom na neizravno gledanje” znači motorna vozila koja su istovjetna s obzirom na sljedeće osnovne značajke:

12.3.1. tip uređaja za neizravno gledanje;

12.3.2. dijelove nadogradnje koji smanjuju vidno polje;

12.3.3. koordinate R točke (gdje je primjenljivo);

12.3.4. propisani položaji i oznake homologacije tipa obveznih i neobveznih (ako su ugrađeni) uređaja za neizravno gledanje.

12.4. „Vozila kategorija L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 i N3” znače kategorije vozila određene u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), Prilogu 7. (dokument TRANS/WP.29/78/rev.1/izmjena 2.).

12.5. „Ravna kabina” znači oblik vozila kod kojeg je više od pola duljine motora iza krajnje prednje točke donjeg ruba vjetrobranskog stakla, a središte glavčine kola upravljača je u prednjoj četvrtini duljine vozila.

13. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

13.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje podnosi proizvođač vozila ili njegov zakonito ovlašteni zastupnik.

13.2. Primjer obavijesnog dokumenta prikazan je u Prilogu 2.

13.3. Vozilo predstavnik tipa koje se treba homologirati podnosi se tehničkoj službi odgovornoj za provedbu homologacijskih ispitivanja.

13.4. Nadležno tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih mjera osiguranja učinkovitog nadzora proizvodnje prije izdavanja homologacije tipa.

14. HOMOLOGACIJA

14.1. Ako vozilo koje je podneseno za homologaciju u skladu sa stavkom 13. ispunjava zahtjeve iz stavka 15. ovog Pravilnika, izdaje se homologacija tog tipa vozila.

14.2. Homologacijski se broj dodjeljuje za svaki homologirani tip. Njegove prve dvije znamenke (za sada 02) označavaju niz izmjena uvrštenih u najnovije glavne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.

14.3. Izjava o izdavanju, odbijanju ili proširenju homologacije za tip vozila sukladno ovom Pravilniku dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca koji odgovara primjerku iz Priloga 4. ovom Pravilniku.

15. ZAHTJEVI

15.1. OPĆENITO

15.1.1. Obvezni i izborni uređaji za neizravno gledanje određeni u tablici pod stavkom 15.2.1.1.1. ugrađeni na vozilo su tipa koji je homologiran prema ovom Pravilniku.

15.1.2. Zrcala i drugi uređaji za neizravno gledanje moraju biti ugrađeni tako da se zrcalo ili drugi uređaj ne pomaknu u mjeri u kojoj bi se promijenilo izmjereno vidno polje ili vibrirati u mjeri u kojoj bi to navelo vozača da krivo procijeni prirodu opažene slike.

15.1.3. Uvjeti utvrđeni u stavku 15.1.2. moraju se održati kad se vozilo kreće brzinom do 80 % njegove najveće konstrukcijski određene brzine, ali ne preko 150 km/h.

15.1.4. Vodna polja definirana dolje određuju se ambinokularnim gledanjem tako da oči budu u „točkama vozačevih očiju” prema definiciji iz stavka 12.1. Vidna polja se moraju određivati kad je vozilo u voznom stanju kako je određeno kako je definirano u dokumentu TRANS/WP.29/78/rev.1./izmjena 2., Prilogu 7., stavku 2.5.4., plus za vozila M1 i N1 kad je jedan putnik na prednjem sjedalu (75 kg). Kad se određuju kroz prozore, stakla moraju imati ukupni faktor propuštanja svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 43, Prilogom 21.

15.2. ZRCALA

15.2.1. Broj

15.2.1.1. Najmanji broj obveznih zrcala

15.2.1.1.1. Vidna polja propisana u stavku 15.2.4. moraju se dobiti s najmanjim brojem obveznih zrcala prema sljedećoj tablici. Kad zrcala nisu obvezna to znači da se ne zahtijeva niti je obvezan bilo koji drugi sustav za neizravno gledanje.

Kategorija vozila Unutarnje zrcalo Vanjska zrcala Unutarnje zrcalo Razred I Glavno zrcalo (veliko) Razred II Glavno zrcalo (malo) Razred III Širokokutno zrcalo Razred IV Blizinsko zrcalo Razred V Prednje zrcalo Razred VI M1 Obvezno Osim ako je na vozilo ugrađeno nešto drugo osim sigurnosnog staklenog materijala u području vidljivosti predviđene stavkom 15.2.4.1. Neobvezno Ako zrcalo ne osigurava stražnju vidljivost Neobvezno Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani. Može se ugraditi zrcalo razreda II kao alternativa. Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i/ili jedno na suvozačevoj strani Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena najmanje 2 m iznad tla) Neobvezno (mora biti ugrađeno najmanje 2 m iznad tla) M2 Neobvezno (nema zahtjeva za vidno polje) Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani Nije dopušteno Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i/ili jedno na suvozačevoj strani Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena najmanje 2 m iznad tla) Neobvezno (mora biti ugrađeno najmanje 2 m iznad tla) M3 Neobvezno (nema zahtjeva za vidno polje) Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani Nije dopušteno Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i/ili jedno na suvozačevoj strani Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena najmanje 2 m iznad tla) Neobvezno (mora biti ugrađeno najmanje 2 m iznad tla) N1 Obvezno Osim ako je na vozilo ugrađeno nešto drugo osim sigurnosnog staklenog materijala u području vidljivosti predviđene stavkom 15.2.4.1. Neobvezno Ako zrcalo ne osigurava stražnju vidljivost Neobvezno Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani. Može se ugraditi zrcalo razreda II kao alternativa. Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i/ili jedno na suvozačevoj strani Neobvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena najmanje 2 m iznad tla) Neobvezno (mora biti ugrađeno najmanje 2 m iznad tla) N2 ≤ 7,5 t Neobvezno (nema zahtjeva za vidno polje) Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani Nije dopušteno Obvezno Za obje strane ako je moguće ugraditi zrcalo razreda V Neobvezno Ako ne, za obje strane Obvezno (Vidjeti stavke 15.2.2.7. i 15.2.4.5.5.) Jedno na suvozačevoj strani Neobvezno Jedno na vozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena najmanje 2 m iznad tla). Može se tolerirati + 10 cm Neobvezno Jedno prednje zrcalo (mora biti ugrađeno najmanje 2 m iznad tla) N2 > 7,5 t Neobvezno (nema zahtjeva za vidno polje) Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani Nije dopušteno Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani Obvezno vidjeti stavke 15.2.2.7. i 15.2.4.5.5. Jedno na suvozačevoj strani Neobvezno Jedno na vozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena najmanje 2 m iznad tla) Obvezno vidjeti stavak 15.2.1.1.2. Jedno prednje zrcalo (mora biti ugrađeno najmanje 2 m iznad tla) N3 Neobvezno (nema zahtjeva za vidno polje) Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani Nije dopušteno Obvezno Jedno na vozačevoj strani i jedno na suvozačevoj strani Obvezno, vidjeti stavke 15.2.2.7. i 15.2.4.5.5. Jedno na suvozačevoj strani Neobvezno Jedno na vozačevoj strani (oba moraju biti ugrađena najmanje 2 m iznad tla) Obvezno vidjeti stavke 15.2.1.1.2. Jedno prednje zrcalo (mora biti ugrađeno najmanje 2 m iznad tla)

15.2.1.1.2. Ako se opisano vidno polje prednjeg zrcala zadano u stavku 15.2.4.6 i/ili vidno polje zrcala za gledanje bližnjeg područja opisano u stavku 15.2.4.5. može dobiti drugim uređajem za neizravno gledanje koji je odobren u skladu sa stavkom 6.2., i ako je uređaj ugrađen u skladu s ovim Prilogom, taj se uređaj može koristiti umjesto odgovarajućeg zrcala ili oba zrcala.

Ako je uporabljen uređaj s kamerom i monitorom, monitor smije pokazivati:

(a) vidno polje propisano u stavku 15.2.4.5. kad je nadomješteno blizinsko zrcalo,

(b) vidno polje propisano u stavku 15.2.4.6. kad je nadomješteno prednje zrcalo, dok se vozilo kreće prema naprijed brzinom do 10 km/h, ili

(c) istodobno vidna polja propisana u stavcima 15.2.4.5. i 15.2.4.6. kad su nadomješteni blizinsko zrcalo i prednje zrcalo. Ako se vozilo kreće naprijed brzinom većom od 10 km/h ili se kreće natrag monitor se može rabiti da prikaže druge informacije uz uvjet da je vidno polje propisano u stavku 15.2.4.5. prikazano trajno.

15.2.1.1.3. Retrovizori za zahtijevani za vozila kategorije L s nadogradnjom

Kategorija vozila Unutarnje zrcalo (razred I.) Glavno vanjsko zrcalo (zrcala) (razredi III i VII) vozila kategorije L s nadogradnjom koja djelomično ili u cijelosti natkriva vozača 1 (*) 1, ako postoji unutarnje zrcalo 2, ako postoji vanjsko zrcalo

Ako je ugrađeno jedan vanjski retrovizor on mora biti postavljen na lijevu stranu vozila u onim zemljama gdje se promet odvija desnom stranom, ili na desnu stranu vozila u zemljama gdje se promet odvija lijevom stranom.

15.2.1.1.4. Izborni retrovizori za vozila kategorije L

Dozvoljena je ugradnja vanjskog retrovizora na stranu vozila koja je suprotna obveznoj strani ugradnje retrovizora navedenoj u stavku 15.2.1.1.3. Retrovizor mora ispunjavati zahtjeve ovog Pravilnika.

15.2.1.2. Odredbe ove Direktive ne primjenjuju se na nadzorna zrcala određena u stavku 2.1.1.3. Međutim, vanjska nadzorna zrcala trebaju biti ugrađena na visini od najmanje 2 m iznad tla kad masa vozila s teretom odgovara najvećoj tehnički dopuštenoj masi.

15.2.2. Položaj

15.2.2.1. Zrcala moraju biti ugrađena tako da vozač iz svog sjedala u uobičajenom položaju jasno vidjeti cestu iza, ispred i bočno od vozila.

15.2.2.2. Vanjska zrcala moraju biti vidljiva kroz bočne prozore ili kroz dio vjetrobranskog stakla koji prekrivaju brisači. Međutim, zbog konstrukcijskih razloga posljednja se odredba (tj. odredba u vezi s dijelom vjetrobranskog stakla koje se briše) ne primjenjuje na:

(a) vanjska zrcala na suvozačkoj strani za vozila kategorija M2 i M3;

(b) zrcala razreda VI.

15.2.2.3. Kod mjerenja vidnog polja na podvozju s kabinom, najveće i najmanje širine nadogradnje vozila mora dati proizvođač i prema potrebi ih simulirati profilom glave lutke. Sve ispitivane konfiguracije vozila i zrcala moraju se prikazati na certifikatu o homologaciji tipa vozila s obzirom na ugradbu zrcala (vidjeti Prilog 4.).

15.2.2.4. Propisano vanjsko zrcalo na vozačevoj strani vozila mora biti postavljeno tako da čini kut od najviše 55 ° između središnje vertikalne ravnine vozila i vertikalne ravnine koja prolazi kroz središte zrcala i središte odsječka od 65 mm koji spaja točke vozačevih očiju.

15.2.2.5. Zrcala ne smiju stršiti izvan vanjskog dijela nadogradnje vozila osjetno više nego je potrebno za zadovoljavanje zahtjeva za vidno polje utvrđenih u stavku 15.2.4.

15.2.2.6. Kad je razmak od donjeg ruba vanjskog zrcala do tla manji od 2 m i vozilo je opterećeno do najveće tehnički dopuštene mase, to zrcalo ne smije stršiti više od 250 mm izvan vanjske širine vozila izmjerene bez zrcala.

15.2.2.7. Zrcala razreda V i VI moraju biti ugrađena na vozila tako da bez obzira na njihov položaj nakon namještanja ni jedan njihov dio ni dio njihovih držača nije manje od 2 m iznad tla kad je vozilo opterećeno tako da ima najveću tehnički dopuštenu ukupnu masu.

Međutim, ta zrcala ne smiju biti ugrađena na vozila s kabinom takve visine da bi se spriječila sukladnost s tim zahtjevom. U takvom slučaju ne zahtijeva se neki drugi uređaj za neizravno gledanje.

15.2.2.8. Prema uvjetima iz stavaka 15.2.2.5., 15.2.2.6. i 15.2.2.7. zrcala mogu stršiti izvan najvećih dopuštenih širina vozila.

15.2.2.9. Sva zrcala razreda VII pričvršćuju se tako da ostanu u stabilnom položaju u uobičajenim uvjetima vožnje.

15.2.3. Namještanje

15.2.3.1. Unutarnje zrcalo mora biti takvo da ga vozač može namještati iz svojeg sjedala.

15.2.3.2. Vanjsko zrcalo na vozačevoj strani vozila mora biti moguće namještati iz vozila kad su zatvorena vrata, a otvoren prozor. Međutim, mora ga biti moguće izvana učvrstiti u jednom položaju.

15.2.3.3. Zahtjevi iz stavka 15.2.3.2. ne primjenjuju se na vanjska zrcala koja se iz sklopljenog položaja mogu vratiti u prijašnji položaj bez namještanja.

15.2.4. Vidna polja

15.2.4.1. Unutarnji retrovizor (razred I)

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste, simetričan u odnosu na središnju uspravnu uzdužnu ravninu vozila, širine 20 m na udaljenosti od 60 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta (vidjeti sliku 4.).

Slika 4.

Vidno polje zrcala razreda I

15.2.4.2. Glavni vanjski retrovizor razreda II

15.2.4.2.1. Vanjski retrovizor na vozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 5 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom uspravnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila na vozačevoj strani, na udaljenosti od 30 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta.

Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču po širini preko 1 m, što je ograničeno ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila počevši od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju (vidjeti sliku 5.).

15.2.4.2.2. Vanjski retrovizor na suvozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 5 m, ograničen na suvozačevoj strani ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom vozila i prolazi kroz krajnju točku vozila na suvozačevoj strani, na udaljenosti od 30 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta.

Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču po širini preko 1 m, što je ograničeno ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila počevši od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju (vidjeti sliku 5.).

Slika 5.

Vidno polje zrcala razreda II

15.2.4.3. Glavni vanjski retrovizori razreda III

15.2.4.3.1. Vanjski retrovizor na vozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 4 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila na vozačevoj strani, na udaljenosti od 20 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta (vidjeti sliku 6.).

Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču u širini od preko 1 m, što je ograničeno ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila počevši od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju.

15.2.4.3.2. Vanjski retrovizor na suvozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 4 m, ograničen na suvozačevoj strani ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom vozila i prolazi kroz krajnju točku vozila na suvozačevoj strani, na udaljenosti od 20 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta (vidjeti sliku 6.).

Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču u širini od preko 1 m, što je ograničeno ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila počevši od točke na 4 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju.

Slika 6.

Vidno polje zrcala razreda III

15.2.4.4. „Širokokutno” vanjsko zrcalo (razred IV)

15.2.4.4.1. „Širokokutno” vanjsko zrcalo na vozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 15 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila na vozačevoj strani, na udaljenosti od najmanje 10 do 25 m iza točaka vozačevih očiju.

Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču u širini od preko 4,5 m, što je ograničeno ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila počevši od točke na 1,5 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju (vidjeti sliku 7.).

15.2.4.4.2. „Širokokutno” vanjsko zrcalo na suvozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste širine najmanje 15 m, ograničen na suvozačevoj strani ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom vozila i prolazi kroz krajnju točku vozila na suvozačevoj strani, na udaljenosti od najmanje 10 do 25 m iza točaka vozačevih očiju.

Dodatno, cesta mora biti vidljiva vozaču u širini od preko 4,5 m, što je ograničeno ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju točku vozila počevši od točke na 1,5 m iza vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju (vidjeti sliku 7.)

Slika 7.

Vidno polje zrcala razreda IV

15.2.4.5. „Blizinsko” vanjsko zrcalo (razred V)

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste duž bočne strane vozila, ograničen sljedećim vertikalnim ravninama (vidjeti slike 8.a i 8.b):

15.2.4.5.1. ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom vozila koja prolazi kroz krajnju točku kabine vozila na vozačevoj strani;

15.2.4.5.2. u poprečnome smjeru, usporednom ravninom koja prolazi na razmaku od 2 m ispred ravnine navedene u stavku 15.2.4.5.1.;

15.2.4.5.3. prema natrag, ravninom koja je usporedna s vertikalnom ravninom koja prolazi kroz točke vozačevih očiju i postavljena je na razmaku od 1,75 m iza te ravnine;

15.2.4.5.4. prema naprijed, ravninom koja je usporedna s vertikalnom ravninom koja prolazi kroz točke vozačevih očiju i postavljena je na razmaku od 1 m ispred te ravnine. Ako je vertikalna poprečna ravnina koja prolazi kroz prednji rub branika vozila manje od 1 m ispred vertikalne ravnine koja prolazi kroz točke vozačevih očiju, vidno polje mora biti ograničeno tom ravninom.

15.2.4.5.5. Ako se vidno polje prikazano na slikama 8.a i 8.b može vidjeti pomoću kombinacije vidnih polja širokokutnog zrcala razreda IV. i prednjeg zrcala razreda VI., ugradba blizinskog zrcala razreda V nije obvezna.

Slike 8.a i 8.b

Vidno polje blizinskog zrcala razreda V

15.2.4.6. Prednje zrcalo (razred VI)

15.2.4.6.1. Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti ravni vodoravni dio ceste, ograničen:

(a) jednom poprečnom vertikalnom ravninom koja prolazi kroz krajnju vanjsku točku na prednjeg dijela kabine vozila;

(b) jednom poprečnom vertikalnom ravninom 2 000 mm ispred ravnine određene pod (a);

(c) jednom vertikalnom uzdužnom ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom koja dotiče krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj strani, i

(d) jednom vertikalnom uzdužnom ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom udaljenoj 2 000 mm od krajnje vanjske točke vozila na vozačevoj strani.

Prednji dio vidnog polja nasuprot vozačeve strane može biti zaobljen polumjerom od 2 000 mm (vidjeti sliku 9.).

Za definirano vidno polje vidjeti isto stavak 15.2.4.9.2.

Zahtjevi za prednja zrcala obvezni su za vozila s ravnom vozačevom kabinom (kako je određeno u stavku 12.5.) za vozila kategorija N2 > 7,5 t i N3.

Ako vozila tih kategorija i drugih konstrukcijskih svojstava u pogledu nadogradnje ne ispunjavaju zahtjeve za uporabu prednjeg zrcala, treba uporabiti uređaj s kamerom i monitorom. Ako niti jedna od tih mogućnosti ne osigura odgovarajuće vidno polje, tada treba uporabiti neki drugi uređaj za neizravno gledanje. Taj uređaj mora moći otkriti objekt visine 50 cm i promjera 30 cm unutar polja određenog na slici 9.

Slika 9.

Vidno polje prednjeg zrcala razreda VI

15.2.4.6.2. Međutim, ako vozač može vidjeti, uzimajući u obzir zaklanjanja zbog A-nosača, ravni pravac 300 mm ispred vozila na visini 1 200 mm iznad površine ceste koji se nalazi između uzdužne vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom vertikalnom ravninom koja prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj strani i uzdužne vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom vertikalnom središnjom ravninom udaljenom 900 mm od krajnje vanjske točke vozila na strani suprotnoj od vozačeve, prednje zrcalo razreda VI nije obvezno.

15.2.4.6.3. Za potrebe stavaka 15.2.4.6.1. i 15.2.4.6.2. dijelovi trajno pričvršćeni na vozilo koji su smješteni iznad točaka vozačevih očiju i ispred poprečne okomite ravnine koja prolazi kroz krajnju prednju površinu prednjeg branika vozila ne uzimaju se u obzir pri definiranju prednje strane vozila.

15.2.4.7. Zrcalo kategorije L (razred VII)

15.2.4.7.1. Vanjski retrovizor na vozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio ceste širine 2,5 m, ograničen ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na vozačevoj strani, i duljine od 10 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta (vidjeti sliku 10.).

Slika 10.

Vidno polje zrcala razreda VII

15.2.4.7.2. Vanjski retrovizor na suvozačevoj strani

Vidno polje mora biti takvo da vozač može vidjeti najmanje ravni vodoravni dio ceste širine 4 m, ograničen na suvozačevoj strani ravninom koja je usporedna sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i prolazi kroz krajnju vanjsku točku vozila na suvozačevoj strani, i duljine od 20 m iza točaka vozačevih očiju do horizonta (vidjeti sliku 10.).

15.2.4.8. Kod zrcala koja imaju više zrcalnih ploha različite zakrivljenosti ili su pod kutom jedna prema drugoj, barem jedna od zrcalnih ploha mora osigurati vidno polje s dimenzijama (stavak 6.1.2.1.2.2.) kako je određeno za razred kojem oni pripadaju.

15.2.4.9. Zaklanjanja

15.2.4.9.1. Unutarnji retrovizor (razred I)

Smanjenje vidnog polja zbog postojanja naslona za glavu i posebno uređaja kao što su štitnici protiv sunca, brisači stražnjeg stakla, grijači i stop svjetla kategorije S3 te sastavni dijelovi nadogradnje kao što su prozorski nosači i razdjeljiva stražnja vrata, dopušteno je pod uvjetom da je vidno polje smanjeno samo djelomično. Stupanj zaklanjanja mjeri se naslonima za glavu namještenim u najniži mogući položaj i sa sklopljenim štitnicima protiv sunca.

15.2.4.9.2. Vanjska zrcala (razredi II, III, IV, V i VI)

Zaklanjanje gore navedenih vidnih polja nadogradnjom ili nekim njezinim dijelovima, kao što su druga zrcala, ručke na vratima, gabaritna svjetla, pokazivači smjera, vanjski rubovi stražnjih branika i zrcalne plohe naprava za čišćenje, zanemaruje se ako je ukupno zaklanjanje manje od 10 % od propisanog vidnog polja. U slučaju vozila koje je konstruirano za posebne namjene i zbog njegovih posebnih karakteristika nije moguće ispuniti ovaj zahtjev, zaklanjanje zahtijevanog vidnog polja zrcala razreda VI uzrokovano posebnim karakteristikama može biti više od 10 % ali ne više od nužnoga za njegovu posebnu funkciju.

15.2.4.10. Postupak ispitivanja

Vidno polje određuje se postavljanjem jakih izvora svjetlosti u položaj točaka očiju i promatranjem reflektirane svjetlosti na vertikalnom zaslonu za promatranje. Mogu se upotrebljavati druge istovjetne metode.

15.3. UREĐAJI ZA NEIZRAVNO GLEDANJE OSIM ZRCALA

15.3.1. Uređaj za neizravno gledanje treba osigurati takvu učinkovitost da se kritični objekt može vidjeti unutar opisanog vidnog polja, uzimajući u obzir kritično zapažanje.

15.3.2. Zaklanjanje izravnog vozačevog pogleda zbog ugrađenog uređaja za neizravno gledanje mora se ograničiti na najmanju moguću mjeru.

15.3.3. Za određivanje daljine prepoznavanja kod uređaja za neizravno gledanje s kamerom i monitorom primjenjuje se postupak iz Priloga 10.

15.3.4. Zahtjevi pri ugradbi monitora

Smjer gledanja u monitor treba biti približan smjeru gledanja u jedan od glavnih zrcala.

15.3.5. Vozila mogu biti opremljena dodatnim napravama za neizravno gledanje.

15.3.6. Odredbe ovog Pravilnika ne primjenjuju se na nadzorne kamere s monitorom određene u stavku 2.1.2.13. Međutim, vanjska nadzorne kamere trebaju biti ugrađene na visini od najmanje 2 m iznad tla kad masa vozila s teretom odgovara najvećoj tehnički dopuštenoj masi, ili ako je njihov donji rub manje od 2 m iznad tla, ne strše više od 50 mm izvan cjelokupne širine vozila mjerenog bez ove naprave i ima polumjer zakrivljenosti ne manji od 2,5 mm.

16. PREINAKE TIPA VOZILA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

16.1. O svakoj preinaci tipa vozila izvješćuje se administrativno tijelo koje je izdalo homologaciju tipa vozila. To tijelo tada može:

16.1.1. smatrati da učinjene preinake vrlo vjerojatno neće imati znatniji štetni učinak, i da je u svakom slučaju vozilo ipak u skladu sa zahtjevima; ili

16.1.2. zahtijevati izvješće o daljnjem ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provedbu ispitivanja.

16.2. Potvrđivanje ili odbijanje homologacije, uz navođenje preinaka, dostavlja se putem obrasca navedenog u Prilogu 4. ovoj Uredbi strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

16.3. Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje broj svakom obrascu sastavljenom za takvo proširenje.

17. SUKLADNOST PROIZVODNJE

17.1. Postupci za sukladnost proizvodnje moraju biti sukladni s onima određenima u Dodatku 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

17.2. Vozilo homologirano u skladu s ovim Pravilnikom mora biti proizvedeno u sukladnošću s homologiranim tipom i ispunjavati zahtjeve navedene u gornjem stavku 15.;

18. KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

18.1. Homologacija izdana s obzirom na tip vozila sukladno ovom Pravilniku može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi navedeni u gornjem stavku 17.1. ili ako vozilo ne prođe provjere predviđene u gornjem stavku 17.2.

18.2. Ako ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno izdala, o tome odmah izvješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca s izjavom koji na svom kraju sadržava potpisanu i datiranu naznaku ispisanu tiskanim slovima "HOMOLOGACIJA POVUČENA".

19. KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije u potpunosti obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je homologaciju izdalo, koje po primitku odgovarajuće obavijesti o tome izvješćuje druge ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca koji na svojem kraju sadražva potpisanu i datiranu naznaku "PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA".

20. NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBA ODGOVORNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda, nazive i adrese tehničkih služba odgovornih za provedbu homologacijska ispitivanja i nadležnih administrativnih tijela koji izdaju homologaciju i kojima se šalju obrasci za potvrđivanje izdavanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije.

21. PRIJELAZNE ODREDBE

21.1. Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 02, nijedna ugovorna strana koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije dobiti zahtjev za homologaciju prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

21.2. Počevši 26. siječnja 2006. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izdaju homologacije za tip vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje samo ako taj tip vozila ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02. Međutim taj dan se odgađa na 12 mjeseci vezano uz zahtjeve u pogledu ugradbe prednjeg zrcala razreda VI.

21.3. Od 26. siječnja 2006. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izdaju homologacije za tip uređaja za neizravno gledanje samo ako taj tip uređaja za neizravno gledanje ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02. Međutim taj dan se odgađa na 12 mjeseci vezano uz zahtjeve u pogledu ugradbe prednjeg zrcala razreda VI na vozila.

21.4. Od 26. siječnja 2006. za vozila kategorije M1 i N1 i od 26. siječnja 2007. za vozila ostalih kategorija, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti priznati homologacije tipa vozila koje nisu izdane u skladu s nizom izmjena 02 ovog Pravilnika.

21.5. Od 26. siječnja 2010. za vozila kategorije M1 i N1 i od 26. siječnja 2007. za vozila ostalih kategorija, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti priznati homologacije tipa uređaja za neizravno gledanje koje nisu izdane u skladu s nizom izmjena 02 ovog Pravilnika.

21.6. Homologacije koje su izdane retrovizorima razreda I ili III u skladu s ovim Pravilnikom u njegovom izvornom obliku (niz izmjena 00) ili izmijenjenim nizom izmjena 01 prije dana stupanja na snagu ovog niza izmjena, ostaju važeće.

21.7. Odredbe ovog Pravilnika ne sprečavaju homologacije tipa vozila s obzirom na ugradbu retrovizora u skladu s ovim Pravilnikom kako je izmijenjen nizom izmjena 02., ako svi ili dio retrovizora razreda I ili III koji su na njega ugrađeni imaju homologacijsku oznaku propisanu u izvornoj verziji ovog Pravilnika (niz izmjena 00 ili 01).

21.8. Ne dovodeći u pitanje odredbe stavaka 21.3. i 21.5. gore, za potrebe zamjenskih dijelova ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju izdavati homologacije prema nizu izmjena 01 ovog Pravilnika, za uređaje za neizravno gledanje za uporabu na tipovima vozila koji su homologirani prije dana spomenutog u stavku 21.2. u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika br. 46 i prema potrebi s narednim proširenjima tih homologacija.

(1) Kako je definirano u Prilogu 7. pročišćenoj Rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/rev.1/izmjena 2. kako je zadnje izmijenjena izmjenom 4.).

(2) Sustav za neizravno gledanje namijenjen je prepoznavanju relevantnih cestovnih korisnika. Relevantnost cestovnog korisnika određena je njegovim položajem i (potencijalnom) brzinom. Više ili manje u razmjeru s brzinom pješaka, biciklista ili vozača mopeda, povećavaju se i dimenzije tih cestovnih korisnika. U svrhu prepoznavanja cestovnog korisnika, vozač mopeda (D = 0,8) na udaljenosti od 40 m smatra se istovjetnim pješaku (D = 0,5) na udaljenosti od 25 m. S obzirom na njihove brzine, vozač mopeda je odabran kao kriterij za veličinu prepoznavanja; iz tog razloga objekt veličine 0,8 m koristi se za određivanje uspješnosti prepoznavanja.

(3) 1 za Njemačku, 2 za Francusku, 3 za Italiju, 4 za Nizozemsku, 5 za Švedsku, 6 za Belgiju, 7 za Mađarsku, 8 za Češku Republiku, 9 za Španjolsku, 10 za Jugoslaviju, 11 za Ujedinjenu Kraljevinu, 12 za Austriju, 13 za Luksemburg, 14 za Švicarsku, 15 (prazno), 16 za Norvešku, 17 za Finsku, 18 za Dansku, 19 za Rumunjsku, 20 za Poljsku, 21 za Portugal, 22 za Rusku Federaciju, 23 za Grčku, 24 za Irsku, 25 za Hrvatsku, 26 za Sloveniju, 27 za Slovačku, 28 za Belarus, 29 za Estoniju, 30 (prazno), 31 za Bosnu i Hercegovinu, 32 za Latviju, 33 (prazno), 34 za Bugarsku, 35-36 (prazno), 37 za Tursku, 38-39 (prazno), 40 za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, 41 (prazno), 42 za Europsku zajednicu (homologacije dodijelile njezine države članice primjenom svojih odgovarajućih ECE simbola), 43 za Japan, 44 (prazno), 45 za Australiju i 46 za Ukrajinu, 47 za Južnu Afriku i 48 za Novi Zeland, 49 za Cipar, 50 za Maltu, 51 za Republiku Koreju. Brojevi koji slijede dodjeljuju se drugim zemljama kronološkim redoslijedom kojim će te zemlje ratificirati ili pristupiti Sporazumu o donošenju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi i/ili koristiti na vozilima na kotačima i uvjetima o uzajamnom priznavanju homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa, a tako dodijeljene brojeve Glavni tajnik Ujedinjenih naroda dostavlja ugovornim strankama Sporazuma.

(*) ne zahtijeva se unutarnji retrovizor ako uvjeti vidljivosti navedeni u stavku 15.2.5.4.1. dolje ne mogu biti ispunjeni. U tom se slučaju zahtijevaju dva vanjska retrovizora, jedan na lijevoj a drugi na desnoj strani vozila.

PRILOG 1. Opisni dokument za homologaciju tipa uređaja za neizravno gledanje Sljedeći podaci, prema potrebi, moraju se dostaviti u tri primjerka uz popis sadržaja. Svi crteži moraju biti dovoljno detaljni te se moraju dostaviti u prikladnom mjerilu na formatu A4 ili presavijeni na format A4. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne. 1. Marka (trgovački naziv proizvođača): … 2. Tip i opći trgovački opis: … 3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na uređaju: … 4. Kategorija vozila za koju je uređaj namijenjen: … 5. Naziv i adresa proizvođača: … 6. Mjesto i način pričvršćenja homologacijske oznake: … 7. Adresa (adrese) pogona za sastavljanje: … 8. Zrcala (podaci za svako zrcalo): … 8.1. Inačica … 8.2. Crtež (crteži) za prepoznavanje zrcala: … 8.3. Detaljni podaci o načinu pričvršćenja: … 9. Uređaji za neizravno gledanje osim zrcala: … 9.1. Tip i svojstva (kao što je potpun opis uređaja): … 9.1.1. Kod uređaja s kamerom i monitorom, daljina prepoznavanja (mm), kontrast, područje svjetljivosti, korekcija bliještenja, karakteristike zaslona (crno-bijeli ili u boji), učestalost obnavljanja slike, područje svjetljivosti monitora: … 9.2. dovoljno detaljni crteži za identificikaciju cijelog uređaja, uključujući upute za ugradbu; smještaj homologacijske oznake tipa mora biti naznačen na crtežima: …

PRILOG 2. Opisni dokument za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje Sljedeći podaci, prema potrebi, moraju se dostaviti u tri primjerka uz popis sadržaja. Svi crteži moraju biti dovoljno detaljni te se moraju dostaviti u prikladnom mjerilu na formatu A4 ili presavijeni na format A4. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne. OPĆENITO 1. Marka (trgovački naziv proizvođača): … 2. Tip i opći trgovački opis (opisi): … 3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na uređaju (b): … 4. Mjesto te oznake: … 5. Kategorija vozila za koju je uređaj namijenjen (c): … 6. Naziv i adresa proizvođača: … 7. Adresa (adrese) pogona za sastavljanje: … OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE VOZILA 8. Fotografije i/ili crteži vozila predstavnika: … 9. Vozačeva kabina (ravna ili izbočena) (1): … 10. Položaj upravljača: lijevi/desni (1): … 10.1. Vozilo opremljeno za promet desnom/lijevom stranom (1): 11. Raspon (vanjskih) dimenzija vozila: … 11.1. Za podvozje bez nadogradnje: 11.1.1. Širina (2): … 11.1.1.1. Najveća dopuštena širina: … 11.1.1.2. Najmanja dopuštena širina: … 11.2. Za podvozje s nadogradnjom: … 11.2.1. Širina (1) … 12. Nadogradnja 12.1. Uređaji za neizravno gledanje: 12.1.1. Zrcala … 12.1.1.1. Crtež (crteži) koji prikazuju položaj zrcala u odnosu na konstrukciju vozila: … 12.1.1.2. Detaljni podaci o načinu pričvršćenja, uključujući dio konstrukcije vozila na koju je pričvršćeno: … 12.1.1.3. Neobvezna oprema koja može utjecati na stražnju vidljivost: … 12.1.1.4. Kratak opis elektroničkih sastavnih dijelova (ako postoje) sustava za namještanje: … 12.1.2. Uređaji za neizravno gledanje osim zrcala: … 12.1.2.1. Dovoljno detaljni crteži s uputama za ugradbu: … (1) Prekrižiti nepotrebno. (2) „Ukupna širina” vozila znači dimenzija koja se mjeri prema ISO standardu 612-1978, uvjet br. 6.2. Kod vozila drugih kategorija osim M1, povrh odredaba tog standarda, pri mjerenju širine vozila sljedeće se naprave ne smiju uzimati u obzir: — naprave za carinsko pečaćenje i njihova zaštita, — naprave za pričvršćivanje cerade i njihova zaštita, — pokazne naprave za kvarove na gumama, — stršeći pomični dijelovi sustava za zaštitu od prskanja ispod kotača, — oprema za osvjetljivanje, — kod autobusa, rampe za pristup u stanju pripremnom za vožnju, podizne plohe i slična oprema u stanju pripremnom za vožnju uz uvjet da ne prelazi više od 10 mm od vozila a rubovi rampa usmjerenih prema naprijed ili prema natrag su zaokruženi polumjerom od najmanje 5 mm; rubovi moraju biti zaokruženi polumjerom najmanje 2,5 mm. — uređaji za neizravno gledanje, — indikatori tlaka u gumama, — uvlačive stube, — izbočeni dio guma neposredno iznad točke dodira s tlom.

PRILOG 3. IZJAVA (Najveći format A4 (210 × 297 mm)) ( 1 ) Izdalo: naziv administrativnog tijela: … … … o (2): IZDAVANJU HOMOLOGACIJE PROŠIRENJU HOMOLOGACIJE ODBIJANJU HOMOLOGACIJE POVLAČENJU HOMOLOGACIJE KONAČNOJ OBUSTAVI PROIZVODNJE za tip uređaja za neizravno gledanje sukladno Pravilniku br. 46 Homologacijski br.: … Proširenje br.: … 1. Trgovački naziv ili oznaka uređaja: … 2. Naziv proizvođača za tip uređaja: … 3. Naziv i adresa proizvođača: … 4. Ako je primjenjivo, naziv i adresa zastupnika proizvođača: … 5. Datum podnošenja uređaja na homologaciju: … 6. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: … 7. Datum izvješća koje je izdala ta služba: … 8. Broj izvješća koje je izdala ta služba: … 9. Kratak opis … Označivanje uređaja: zrcalo, kamera/monitor, drugi uređaj (2) uređaj za neizravno gledanje razreda I, II, III, IV, V, VI, S (2) Simbol , određen u stavku 6.1.3.1.1. ovog Pravilnika: da/ne (2) 10. Mjesto homologacijske oznake … 11. Razlog (razlozi) za proširenje (ako je primjenljivo): … 12. Homologacija je izdana/odbijena/proširena/povučena (2): 13. Mjesto: … 14. Datum: … 15. Potpis: … 16. Ovoj izjavi priložen je popis dokumenata, koji je pohranjen pri nadležnom tijelu koje je izdalo homologaciju i koji se mogu dobiti na zahtjev. (1) Razlikovni broj zemlje koja je izdala/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe za homologaciju u Pravilniku). (2) Prekrižiti nepotrebno.

PRILOG 4. IZJAVA (Najveći format A4 (210 × 297 mm)) ( 1 ) Izdalo: naziv administrativnog tijela: … … … o (2): IZDAVANJU HOMOLOGACIJE PROŠIRENJU HOMOLOGACIJE ODBIJANJU HOMOLOGACIJE POVLAČENJU HOMOLOGACIJE KONAČNOJ OBUSTAVI PROIZVODNJE za tip vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje sukladno Pravilniku br. 46 Homologacijski br.: … Proširenje br.: … 1. Marka (trgovački naziv proizvođača): … 2. Tip i opći trgovački opis (opisi): … 3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu: … 3.1. Mjesto te oznake: … 4. Kategorija vozila: (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (2) 5. Naziv i adresa proizvođača: … 6. Adresa (adrese) pogona za sastavljanje: … 7. Dodatni podaci (ako je primjenljivo): vidjeti Dodatak 8. Tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja: … 9. Datum izvješća koje je izdala ta služba: … 10. Broj izvješća koje je izdala ta služba: … 11. Primjedbe (ako postoje): vidjeti Dodatak 12. Mjesto: … 13. Datum: … 14. Potpis: … 15. Ovoj izjavi priložen je popis dokumenata, koji je pohranjen pri nadležnom tijelu koje je izdalo homologaciju i koji se mogu dobiti na zahtjev: Dodatak obrascu s izjavom o homologaciji tipa br … o homologaciji vozila s obzirom na ugradbu uređaja za neizravno gledanje prema Pravilniku br. 46 1. Trgovački naziv ili oznaka zrcala i dodatnih uređaja za neizravno gledanje i broj homologacije tipa sastavnog dijela: … 2. Razredi zrcala i uređaja za neizravno gledanje (I, II, III, IV, V, VI,VII, S) (2) 3. Proširenje homologacije tipa vozila za sljedeći uređaj za neizravno gledanje: … 4. Podatak o točki R položaja za sjedenje vozača: … 5. Najveća i najmanja širina nadogradnje s obzirom na koju je izdana homologacija tipa za zrcalo i uređaj za neizravno gledanje (kod podvozja/kabine vidjeti stavak 15.2.2.3.): … 6. Sljedeći dokumenti, koji nose gore navedeni broj homologacije tipa, priloženi su ovoj potvrdi: — crteži koji prikazuju nosače uređaja za neizravno gledanje, — crteži i nacrti koji prikazuju položaj nosača i svojstva dijela strukture na koju se uređaji za neizravno gledanje pričvršćuju. 7. Primjedbe: (npr. s obzirom na promet lijevom/desnom stranom ceste) (2) (1) Razlikovni broj zemlje koja je izdala/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe za homologaciju u pravilnicima). (2) Prekrižiti nepotrebno.

PRILOG 5. Postavljanje homologacijske oznake za uređaj za neizravno gledanje (vidjeti stavak 5.4. Pravilnika) Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na uređaj za neizravno gledanje prikazuje da je zrcalo retrovizor razreda II koji je homologiran u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 46 i pod homologacijskim brojem 022439. Prve dvije znamenke homologacijskog broja pokazuju da je Pravilnik br. 46 već uključivao niz izmjena 02 kada je homologacija izdana. Napomena: Homologacijski broj i dodatni simbol moraju biti postavljeni blizu kruga i iznad ili ispod slova „E” ili na lijevo ili na desno od tog slova. Brojke homologacijskog broja moraju biti na istoj strani od „E” i gledati u istom smjeru. Dodatni simbol mora biti izravno nasuprot homologacijskom broju. Uporaba rimskih brojeva kao homologacijskih brojeva se treba izbjegavati kako bi se izbjegla moguća zamjena s drugim simbolima.

PRILOG 6. METODA ISPITIVANJA ZA ODREĐIVANJE REFLEKSIJE 1. DEFINICIJE 1.1. Etalon osvijetljenosti CIE A (1): sekundarni izvor svjetlosti koji odgovara zračenju crnog tijela temperature T68 = 2 855,6 K. 1.1.2. Etalon izvora svjetlosti CIE A (1): žarulja s volframskom žarnom niti punjena plinom s radnom temperaturom boje T68 = 2 855,6 K. 1.1.3. Etalon analizatora boje CIE 1931 (1): monokromator (osjetilo zračenja) čija kolorimetrijska svojstva odgovaraju koordinatama boje (λ), (λ), (λ) (vidjeti tablicu). 1.1.4. Koordinate boje CIE (1): koordinate boje spektralnih linija određene energije spektra u CIE (XYZ) sustavu. 1.1.5. Fotooptičko viđenje (1): viđenje normalnim okom koje je prilagođeno razinama svjetljivosti od najmanje nekoliko kandela po kvadratnom metru. 2. OPREMA 2.1. Općenito Oprema se sastoji od izvora svjetlosti, držača ispitivanog uzorka, prijamnika s fotoreceptorom i pokaznog mjerila (vidjeti sliku 1.) te uređaja za poništavanje utjecaja druge svjetlosti. Prijamnik može imati ugrađenu Ulbrichtovu kuglu za lakše mjerenje refleksije zrcala koja nisu ravna (izbočena zrcala) (vidjeti sliku 2.). 2.2. Spektralne značajke izvora svjetlosti i prijamnika Izvor svjetlosti mora biti sastavljen od etalona svjetlosnog izvora CIE A i pridruženog mu optičkog sustava koji omogućava dobivanje skoro usporedne svjetlosne zrake. Preporučuje se stabilizator napona radi održavanja stalnog napona svjetiljke za vrijeme rada uređaja. Prijamnik mora imati fotoreceptor sa spektralnim odzivom razmjernim fotooptičkoj funkciji etalona analizatora boje CIE (1931) (vidjeti tablicu). Može se rabiti svaka druga kombinacija izvor svjetlosti – filtar – receptor koja u cijelosti daje ekvivalent etalona osvijetljenosti CIE A i fotooptičkog viđenja. Kad se u prijamniku upotrebljava Ulbrichtova kugla, unutarnja površina kugle mora biti prekrivena zagasitobijelom prevlakom spektralno neselektivnom. 2.3. Geometrijski uvjeti Kut upadnog snopa (θ) treba po mogućnosti biti 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5 °) u odnosu na okomicu na ispitnu površinu i ne smije prekoračiti gornju granicu odstupanja (tj. 0,53 rad ili 30 °). Os receptora mora činiti kut (θ) s tom okomicom koji je jednak kutu upadnog snopa (vidjeti sliku 4.). Nakon dolaska na ispitnu površinu upadni snop mora imati promjer najmanje 13 mm (0,5 in.). Reflektirani snop ne smije biti širi od osjetilne površine fotoreceptora, ne smije pokrivati manje od 50 % te površine i po mogućnosti mora pokrivati isti dio površine kao i snop koji se upotrebljava za umjeravanje uređaja. Ako prijamnik ima Ulbrichtovu kuglu, njezin promjer mora biti najmanje 127 mm (5 in.). Otvori na stijenki kugle za uzorkovani i upadni snop moraju biti dovoljno veliki da potpuno omogućuju prolaz upadnog i reflektiranog snopa svjetlosti. Fotoreceptor mora biti postavljen tako da ne može primiti izravno svjetlo od upadnog ili reflektiranog snopa. 2.4. Električne značajke sklopa fotoreceptor - pokazni uređaj Izlazni signal fotoreceptora koji očitava pokazno mjerilo mora biti linearna funkcija jačine svjetla fotoosjetljive površine. Moraju se osigurati sredstva (električna i/ili optička) za lakše zauzimanje ništice i namještanje umjeravanja. Ta sredstva ne smiju djelovati na linearnost ili spektralne značajke uređaja. Točnost sklopa receptor - pokazni uređaj mora biti unutar ± 2 % cijele ljestvice ili ± 10 % amplitude zapisa, ovisno o tomu što je manje. 2.5. Držač uzorka Mehanizam mora omogućivati postavljanje uzorka tako da se osi stalka izvora i receptora sijeku na reflektirajućoj plohi. Reflektirajuća ploha može ležati unutar uzorka retrovizora ili na obje njegove strane, ovisno o tome je li to prva ploha, druga ploha ili je prizmatičnog „flip” tipa. 3. POSTUPAK 3.1. Metoda izravnog umjeravanja Kod metode izravnog umjeravanja, zrak se uzima za referentni etalon. Ta se metoda primjenjuje na one uređaje koji su izrađeni tako da omogućuju umjeravanje na cijeloj ljestvici usmjeravanjem prijamnika izravno u os izvora svjetlosti (vidjeti sliku 1.). Ta metoda dopušta u nekim slučajevima (kao kod mjerenja površina s niskom refleksijom) primjenu umjeravanja u jednoj međutočki (između 0 i 100 %). U tim slučajevima filtar neutralne gustoće poznate propusnosti umeće se u optičku putanju te se sustav umjeravanja namješta dok mjerilo ne pokaže postotak propuštanja koji odgovara filtru neutralne gustoće. Taj se filtar skida prije početka mjerenja refleksije. 3.2. Metoda neizravnog umjeravanja Metoda neizravnog umjeravanja primjenjuje se kod uređaja s fiksnim izvorom i geometrijom prijamnika. Ona zahtijeva odgovarajuće umjeren i održavan etalon refleksije. Poželjno je da taj referentni etalon bude ravno zrcalo s vrijednošću refleksije što je moguće bližom onoj kod ispitivanih uzoraka. 3.3. Mjerenje ravnog zrcala Refleksija uzoraka ravnog zrcala može se mjeriti uređajima koji primjenjuju izravne ili neizravne metode umjeravanja. Vrijednost refleksije očitava se izravno na pokaznome mjerilu. 3.4. Mjerenje neravnog (izbočenog) zrcala Mjerenje koeficijenta refleksije neravnih zrcala zahtijeva uporabu uređaja koji imaju ugrađenu Ulbrichtovu kuglu u prijamniku (vidjeti sliku 2.). Ako pokazno mjerilo uređaja pokazuje ne podjela s etalonskim zrcalom refleksije E %, tada, sa zrcalom nepoznate refleksije, nx podjela odgovara refleksiji X %, u skladu s formulom: Slika 1. Osnovna shema reflektometra koja prikazuje geometriju obiju metoda umjeravanja Slika 2. Osnovna shema reflektometra s Ulbrichtovom kuglom u prijamniku Koordinate boje za etalon kolorimetrijski analizator CIE 1931 (2) Ova je tablica izvod iz CEI publikacije 50 (45) (1970) λ nm (λ) (λ) (λ) 380 0,001 4 0,000 0 0,006 5 390 0,004 2 0,000 1 0,020 1 400 0,014 3 0,000 4 0,067 9 410 0,043 5 0,001 2 0,207 4 420 0,134 4 0,004 0 0,645 6 430 0,283 9 0,011 6 1,385 6 440 0,348 3 0,023 0 1,747 1 450 0,336 2 0,038 0 1,772 1 460 0,290 8 0,060 0 1,669 2 470 0,195 4 0,091 0 1,287 6 480 0,095 6 0,139 0 0,813 0 490 0,032 0 0,208 0 0,465 2 500 0,004 9 0,323 0 0,272 0 510 0,009 3 0,503 0 0,158 2 520 0,063 3 0,710 0 0,078 2 530 0,165 5 0,862 0 0,042 2 540 0,290 4 0,954 0 0,020 3 550 0,433 4 0,995 0 0,008 7 560 0,594 5 0,995 0 0,003 9 570 0,762 1 0,952 0 0,002 1 580 0,916 3 0,870 0 0,001 7 590 1,026 3 0,757 0 0,001 1 600 1,062 2 0,631 0 0,000 8 610 1,002 6 0,503 0 0,000 3 620 0,854 4 0,381 0 0,000 2 630 0,642 4 0,265 0 0,000 0 640 0,447 9 0,175 0 0,000 0 650 0,283 5 0,107 0 0,000 0 660 0,164 9 0,061 0 0,000 0 670 0,087 4 0,032 0 0,000 0 680 0,046 8 0,017 0 0,000 0 690 0,22 7 0,008 2 0,000 0 700 0,011 4 0,004 1 0,000 0 710 0,005 8 0,002 1 0,000 0 720 0,02 9 0,001 0 0,000 0 730 0,001 4 0,000 5 0,000 0 740 0,000 7 0,000 2 (*) 0,000 0 750 0,000 3 0,000 1 0,000 0 760 0,000 2 0,000 1 0,000 0 770 0,000 1 0,000 0 0,000 0 780 0,000 0 0,000 0 0,000 0 SLIKA S POJAŠNJENJIMA Primjer naprave za mjerenje faktora refleksije kuglastih zrcala (1) Definicije su preuzete iz CIE publikacije 50 (45), Međunarodni elektronički rječnik, Skupina 45: osvjetljivanje. (2) Skraćena tablica. Vrijednosti (λ) = V(λ) zaokružuju se na četiri decimalna mjesta. (*) Izmijenjeno 1966. (sa 3 na 2)

PRILOG 7. Postupak određivanja polumjera zakrivljenosti „r” zrcalne plohe zrcala 1. MJERENJE 1.1. Oprema Upotrebljava se „sferometar” opisan na slici 1. ovog Priloga koji pokazuje udaljenosti između ticala predočnika za ocrtavanje i fiksnih oslonaca nosača. 1.2. Mjerne točke 1.2.1. Glavni polumjer zakrivljenosti mjeri se u tri točke koje su što je moguće bliže položajima na trećini, polovini ili dvije trećine duljine luka zrcalne plohe koji prolazi kroz središte te plohe i usporedno s odsječkom b, ili na luku koji prolazi kroz središte zrcalne plohe koja je na njega okomita, ako je taj luk dulji. 1.2.2. Kad zbog veličine zrcalne plohe nije moguće obaviti mjerenja u smjerovima koji su određeni u stavku 2.1.1.6. ovog Pravilnika, tehnička služba odgovorna za ispitivanja može provesti mjerenja navedena u toj točki u dva okomita smjera koja su što je moguće bliža onima gore opisanim. 2. IZRAČUN POLUMJERA ZAKRIVLJENOSTI „R” „r” izražen u mm izračunava se prema formuli: u kojoj je: rp1 : polumjer zakrivljenosti u prvoj mjernoj točki rp2 : polumjer zakrivljenosti u drugoj mjernoj točki rp3 : polumjer zakrivljenosti u trećoj mjernoj točki Slika 1. Sferometar

PRILOG 8. Postupak određivanja točke „h” i stvarnog nagiba trupa za sjedeća mjesta u motornim vozilima 1. SVRHA Postupak opisan u ovom prilogu koristi se za određivanje položaja točke „H” i stvarnog nagiba trupa za jedno ili više sjedećih mjesta u motornom vozilu te za provjeru odstupanja između mjernih vrijednosti i konstrukcijskih podataka koje je naveo proizvođač (1). 2. DEFINICIJE Za potrebe ovog Priloga: 2.1. „Referentni podaci” znače jednu ili više sljedećih karakteristika sjedećeg mjesta: 2.1.1. točka „H” i točka „R” te odstupanje između njih; 2.1.2. stvarni nagib trupa i konstrukcijski predviđeni nagib trupa i odnosi između njih. 2.2. „Trodimenzionalna naprava za određivanje točke H” (3-D H naprava) znači napravu koja se koristi za određivanje točke „H” i stvarnog nagiba trupa. Ta je naprava opisana u Dodatku 1. ovom Prilogu. 2.3. „Točka H” znači zakretna točka trupa i bedra naprave 3-D H postavljene na sjedalo u vozilu u skladu sa stavkom 4. dolje. Točka H je u središtu središnje osi naprave koja se nalazi između vizirnih oznaka točke H na obje strane naprave 3-D H. Točka H teoretski odgovara točki R (za dozvoljena odstupanja vidjeti stavak 3.2.2. dolje). Kad se postupkom iz stavka 4. odredi točka H, smatra se da je fiksna u pogledu konstrukcije jastuka sjedala te se pomiče zajedno sa sjedalom kad se ono namješta. 2.4. „Točka R” ili „referentna točka sjedala” znači konstrukcijski predviđena točka koju određuje proizvođač vozila za svako sjedeće mjesto s obzirom na trodimenzionalni koordinatni sustav. 2.5. „Linija trupa” znači središnja linija mjerne sonde naprave 3-D H u njenom krajnjem stražnjem položaju. 2.6. „Stvarni nagib trupa” znači nagib mjeren između vertikalne linije koja prolazi kroz točku „H” i liniju trupa, koristeći skalu stražnjeg nagiba naprave 3-D H. Stvarni nagib trupa teoretski odgovara konstrukcijski predviđenom nagibu trupa (za dozvoljena odstupanja vidjeti stavak 3.2.2. dolje). 2.7. „Konstrukcijski predviđeni nagib trupa” znači nagib izmjeren između vertikalne linije koja prolazi kroz točku „R” i linije trupa u položaju koji odgovara konstrukcijski predviđenom položaju naslona sjedala kako ga je odredio proizvođač. 2.8. „Središnja ravnina putnika” (C/LO) znači središnju ravninu naprave 3-D H, postavljene na svako konstrukcijski predviđeno sjedeće mjesto; predstavljena je koordinatama točke „H” na osi Y. Kod pojedinačnih sjedala središnja ravnina sjedala odgovara središnjoj ravnini putnika. Kod drugih sjedala središnju ravninu putnika određuje proizvođač. 2.9. „Trodimenzionalni koordinatni sustav” znači sustav opisan u Dodatku 2. ovom Prilogu. 2.10. „Ishodišne oznake” znače fizičke točke (otvori, površine, oznake ili udubine) na karoseriji vozila kako ih je odredio proizvođač. 2.11. „Mjerni položaj vozila” znači položaj vozila određen koordinatama ishodišnih oznaka u trodimenzionalnom koordinatnom sustavu. 3. ZAHTJEVI 3.1. Navođenje podataka Za svako sjedeće mjesto za koje su potrebni referentni podaci radi dokazivanja usklađenosti s odredbama ovog Pravilnika, na obrascu iz Dodatka 3. ovom Prilogu treba navesti sve ili odgovarajuće podatke: 3.1.1. koordinate točke „R” u odnosu na trodimenzionalni koordinatni sustav; 3.1.2. konstrukcijski predviđeni nagib trupa; 3.1.3. sve podatke potrebne za namještanje sjedala (ako se može namještati) u položaj za mjerenje iz dolje navedenog stavka 4.3. 3.2. Odstupanja između izmjerenih vrijednosti i konstrukcijski predviđenih vrijednosti 3.2.1. Koordinate točke „H” i aktualna vrijednost nagiba trupa, dobivena postupkom iz dolje navedenog stavka 4., uspoređuju se s koordinatama točke „R” i vrijednosti konstrukcijski predviđenog nagiba trupa, kako je odredio proizvođač vozila. 3.2.2. Relativni položaji točke „R” i točke „H”, kao i odnos između konstrukcijski predviđenog nagiba trupa i stvarnog nagiba trupa smatraju se zadovoljavajućim za sjedeći položaj, ako točka H, kako je određena svojim koordinatama, leži u kvadratu koji ima stranicu 50 mm, a čije se dijagonale sijeku u točki „R” te ako stvarni nagib trupa ne odstupa više od 5° od konstrukcijski predviđenog nagiba trupa. 3.2.3. Ako su ti uvjeti ispunjeni, za dokazivanje usklađenosti s odredbama ovog Pravilnika koristit će se točka „R” i konstrukcijski predviđeni nagib trupa. 3.2.4. Ako točka „H” stvarnog nagiba trupa ne zadovoljava zahtjeve stavka 3.2.2. gore, točka „H” stvarnog nagiba trupa određuje se još dvaput (ukupno tri puta). Ako rezultati dva od ta tri mjerenja ispunjavaju zahtjeve, primjenjuju se uvjeti iz gore navedenog stavka 3.2.3. 3.2.5. Ako rezultati najmanje dva od tri postupka iz gore navedenog stavka 3.2.4. ne zadovoljavaju zahtjeve iz gore navedenog stavka 3.2.2., ili ako se provjera ne može provesti, jer proizvođač vozila nije dostavio podatke o položaju točke „R”, ili konstrukcijski predviđenog nagiba trupa, koristi se srednja vrijednost tri mjerne točke, ili prosječna vrijednost tri izmjerena nagiba te se te dvije vrijednosti smatraju primjenjivim u svim slučajevima, kad se ovaj Pravilnik poziva na točku „R” ili na konstrukcijski predviđeni nagib trupa. 4. POSTUPAK ZA ODREĐIVANJE TOČKE „H” I STVARNOG NAGIBA TRUPA 4.1. Vozilo se po izboru proizvođača zagrijava na temperaturu od 20 ± 10 °C, kako bi se osiguralo da materijal sjedala postigne sobnu temperaturu. Ako sjedalo koje treba ispitati nikad nije korišteno, sjedalo se u dva navrata tijekom jedne minute optereti bilo osobom ili napravom mase od 70 do 80 kg, kako bi se utisnuli jastuci na sjedalu i naslonu. Na zahtjev proizvođača svi sklopovi sjedala ostaju neopterećeni tijekom razdoblja od najmanje 30 minuta prije postavljanja naprave 3-D H. 4.2. Vozilo se treba nalaziti u mjernom položaju predviđenom stavkom 2.11. gore. 4.3. Sjedalo se, ako se može namještati, prvo postavlja u krajnji stražnji položaj za uobičajenu uporabu tijekom vožnje, kako je naveo proizvođač vozila, uzimajući pri tome u obzir samo uzdužno namještanje sjedala, bez uporabe sjedala za druge namjene. Ako postoje druge mogućnosti namještanja sjedala (vertikalna, kutna, naslona itd.), ona se tada postavljaju u položaj koji je naveo proizvođač vozila. Kod vibracijskih sjedala, sjedalo se učvrsti u jednom od položaja uobičajenih za vožnju, koje je naveo proizvođač. 4.4. Površina sjedećeg mjesta, na kojem je postavljena naprava 3-D H, prekriva se pamučnom tkaninom koja je dovoljno velika i odgovarajuće teksture, opisane kao čista pamučna tkanina sa 18,9 vlakana po cm2 i težine 0,228 kg/m2, ili pletena ili netkana tkanina istih karakteristika. Ako se ispitivanje provodi na sjedalu izvan vozila, tlo na kojem je sjedalo smješteno treba imati jednake karakteristike (2) kao i tlo u vozilu za koje je sjedalo namijenjeno. 4.5. Sjedalo i stražnju stranu naprave 3-D H postavlja se tako da se središnja ravnina putnika (C/LO) podudara sa središnjom ravninom naprave 3-D H. Na zahtjev proizvođača naprava 3-D H može se pomaknuti prema unutra s obzirom na C/LO, ako je naprava 3-D H postavljena toliko izvan ruba sjedala da sprečava horizontalno poravnanje naprave 3-D H. 4.6. Sklop stopala i donjeg dijela noge pričvrsti se na sklop sjedala, pojedinačno ili korištenjem T-elementa i sklopa donjeg dijela noge. Linija koja prolazi kroz vizirne oznake točke H usporedna je s tlom i okomita na uzdužnu središnju ravninu sjedala. 4.7. Položaj stopala i noge naprave 3-D H namješta se na sljedeći način: 4.7.1. Predviđeno sjedeće mjesto: vozač i putnik na vanjskom prednjem sjedalu. 4.7.1.1. Sklop stopala i noge pomiču se prema naprijed, tako da su stopala u prirodnom položaju na tlu, po potrebi između pedala. Ako je moguće, lijevo stopalo približno je jednako udaljeno od lijevog ruba središnje ravnine naprave 3-D H kao i desno stopalo od desnog ruba. Libela za namještanje poprečnog nagiba naprave 3-D H postavlja se u vodoravni položaj, po potrebi se sjedala, ili sklop noge i stopala, pomiču unazad. Linija koja prolazi kroz vizirne oznake točke H, zadržava se okomito na uzdužnu središnju ravninu sjedala. 4.7.1.2. Ako se lijeva noga ne može zadržati paralelno s desnom nogom, a lijevo stopalo se ne može osloniti na konstrukciju, lijevo se stopalo pomiče sve dok ne bude poduprto. Položaj vizirnih oznaka ostaje nepromijenjen. 4.7.2. Predviđeno sjedeće mjesto: vanjsko stražnje Za stražnja sjedala ili pomoćna sjedala noge se postavljaju kako je naveo proizvođač. Ako su stopala naslonjena na dijelove tla različite razine, stopalo koje prvo dodirne prednje sjedalo je referentno stopalo, a drugo se stopalo namješta tako da libela za namještanje kosog nagiba bude u vodoravnom položaju. 4.7.3. Ostala predviđena sjedeća mjesta: Koristi se opći postupak iz gore navedenog stavka 4.7.1., osim što se stopala postavljaju kako je odredio proizvođač vozila. 4.8. Namještaju se utezi donjeg dijela noge i stegna, a naprava 3-D H se izravnava. 4.9. Stražnja ploča naginje se naprijed do prednjeg graničnika, a naprava 3-D H se pomoću T-elementa odmakne od naslona sjedala. Nakon toga se naprava 3-D H ponovno postavlja na sjedalo jednim od sljedećih postupaka: 4.9.1. Ako naprava 3-D H klizi prema nazad, koristi se sljedeći postupak. Naprava 3-D H pušta se da klizi prema nazad, sve dok prema naprijed usmjereno opterećenje na T-elementu više nije potrebno, odnosno dok sjedalo ne dodirne naslon sjedala. Po potrebi se ponovno namješta donji dio noge. 4.9.2. Ako naprava 3-D H ne klizi prema nazad, koristi se sljedeći postupak. Naprava 3-D H se djelovanjem vodoravnog, prema nazad usmjerenog opterećenja E-elementa pomakne prema nazad, dok sjedalo ne dodirne naslon sjedala (vidjeti sliku 2. Dodatka 1. ovom Prilogu). 4.10. Silom od 100 ± 10 N djeluje se na sklop naslona i sjedala naprave 3-D H u presjeku kvadranta kuta boka i kućišta T-elementa. Smjer primjene opterećenja zadržava se duž linije koja prolazi uz gornji presjek do točke neposredno iznad kućišta motke stegna (vidjeti sliku 2. Dodatka 1. ovom Prilogu). Nakon toga se leđna ploča pažljivo nasloni na naslon sjedala. Pri daljnjem postupku treba paziti da naprava 3-D H ne klizne prema naprijed. 4.11. Postavljaju se desni i lijevi utezi sjedala, a nakon toga naizmjenično osam utega trupa. Naprava 3-D H ostaje poravnana. 4.12. Leđna ploča naginje se prema naprijed, kako bi se smanjio pritisak na naslon sjedala. Naprava 3-D H u tri se navrata pomakne s jedne strane na drugu u luku od 10° (5° na svaku stranu od okomite središnje ploče) radi oslobađanja mogućeg trenja, nastalog između naprave 3-D H i sjedala. Tijekom pomicanja može se dogoditi da se T-element naprave 3-D H pomakne iz predviđenog vodoravnog i okomitog položaja. Zato treba T-element pomicanjem naprave zadržati primjenom odgovarajućeg bočnog opterećenja. Pri zadržavanju T-elementa i pomicanju naprave 3-D H treba paziti da ne nastanu nenamjerna vanjska opterećenja u okomitom uzdužnom smjeru. Tijekom tog postupka stopala naprave 3-D H ne smiju se sputavati ni zadržavati. Ako stopala promijene položaj, treba ih na kratko ostaviti u tom položaju. Leđna ploča pažljivo se vraća nazad na naslon sjedala i provjerava se jesu li obje libele u nultom položaju. Ako su se stopala tijekom pomicanja naprave 3D H pomaknula, treba ih vratiti u početni položaj sljedećim postupkom: Svako se stopalo zasebno podiže sa tla samo do visine preko koje ga više nije moguće pomaknuti. Tijekom tog dizanja, stopala trebaju imati mogućnost slobodnog pomicanja; ne smije se primijeniti opterećenje prema naprijed, ili bočno opterećenje. Kad se svako stopalo vrati u prvotni položaj, pete trebaju dodirivati za to predviđenu konstrukciju. Bočna libela treba biti u nultom položaju, a po potrebi se primjenjuje bočno opterećenje na gornji dio leđne ploče, dovoljno da omogući izravnanje naprave 3-D H na sjedalu. 4.13. Držanje T-elementa, koje sprečava klizanje naprave 3-D H na sjedalu prema naprijed, provodi se na sljedeći način: (a) leđna ploča naslanja se na naslon sjedala; (b) naizmjenično se primjenjuje vodoravna, prema nazad usmjerena sila, koja ne prelazi 25 N, djeluje se na mjernu motku nagiba naslona približno na sredini mase opterećenja trupa, dok kvadrant kuta boka ne pokaže stabilan položaj nakon prestanka djelovanja opterećenja. Treba paziti da se na napravu 3-D H ne primjenjuju opterećenje prema dolje, ili bočno opterećenje. Ako je potrebno ponovno namještanje naprave 3-D H, leđna ploča okreće se u smjeru prema naprijed, ponovno izravnava i ponavlja se postupak iz stavka 4.12. 4.14. Sva se mjerenja provode na sljedeći način: 4.14.1. Mjere se koordinate točke „H” u trodimenzionalnom koordinatnom sustavu. 4.14.2. Na skali za mjerenje stražnjeg nagiba očitava se stvarni nagib trupa, pri čemu je mjerna motka trupa u krajnjem stražnjem položaju. 4.15. Ako se želi ponovno postaviti napravu 3-D H, sklop sjedala treba ostati neopterećen tijekom razdoblja od najmanje 30 minuta prije ponovnog postavljanja. Naprava 3-D H ne smije ostati na sjedalu dulje od vremena potrebnog za provedbu ispitivanja. 4.16. Ako se sjedala u istom redu mogu smatrati sličnim (sjedeća klupa, identična sjedala itd.), za svaki red sjedala određuje se samo jedna točka „H” i jedan „stvarni nagib trupa”, pri čemu se naprava 3-D H iz Dodatka 1. ovom Prilogu postavlja na mjesto koje se smatra tipičnim za taj red. To mjesto je: 4.16.1. za prednji red, vozačko sjedalo; 4.16.2. za stražnji red, ili redove, vanjsko sjedalo. (1) U slučaju bilo kojeg sjedećeg mjesta, osim prednjih sjedišta, gdje točku „H” nije moguće odrediti pomoću „trodimenzionalne naprave za određivanje točke „H” ili postupaka, može se kao referentna točka uzeti točka „R” koju je označio proizvođač prema želji nadležnog tijela. (2) Kut nagiba, razlika u visini pri ugradnji sjedala, struktura površine itd. DODATAK 1. OPIS TRODIMENZIONALNE NAPRAVE ZA TOČKU „H” (1) (Naprava 3-D H) 1. Leđna ploča i sjedalo Leđna ploča i sjedalo izrađeni su od armirane plastike i metala; oni simuliraju ljudski trup i stegno i mehanički su gibljivi u točki „H”. Za mjerenje stvarnog kuta nagiba trupa na motki trupa, gibljivoj u točki „H” pričvršćen je kutomjer. Motka stegna koja se može namještati, pričvršćena na ploču sjedala utvrđuje središnju liniju i služi kao osnovica za kutomjer za kut kuka. 2. Elementi trupa i nogu Segmenti donjeg dijela noge povezani su sa sklopom sjedala putem T-elementa koji je bočni produžetak. U donjim segmentima noge ugrađeni su kutomjeri za mjerenje nagiba koljena. Sklopovi cipela i nogu kalibrirani su za mjerenje nagiba koljena. Dvije libele koriste se za poravnavanje naprave u prostoru. Utezi elemenata trupa namješteni su u odgovarajuće težište, kako bi na sjedala djelovao pritisak koji odgovara pritisku 76#x2005;kg teškog muškarca. Treba provjeriti gibljivost svih sklopova naprave 3-D H pri čemu trenje treba biti zanemarivo. Slika 1. Oznake dijelova naprave 3-D H Slika 2. Dimenzije dijelova naprave 3-D H i raspored opterećenja (1) Za pojedinosti konstrukcije naprave 3-D H obratite se na „Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania/15096, United States of America. Naprava odgovara napravi navedenoj u normi ISO 6549-1980. DODATAK 2. TRODIMENZIONALNI KOORDINATNI SUSTAV 1. Trodimenzionalni koordinatni sustav određen je s tri okomite ravnine, kako ih je odredio proizvođač vozila (vidjeti sliku) (1). 2. Pri mjerenju se vozilo postavlja na površinu podloge, tako da koordinate ishodišnih oznaka odgovaraju vrijednostima koje je naveo proizvođač. 3. Koordinate točke „R” i točke „H” određuju se u odnosu na ishodišne oznake, kako ih je odredio proizvođač vozila. Slika Trodimenzionalni koordinatni sustav (1) Koordinatni sustav odgovara standardu ISO 4130:1978. DODATAK 3. REFERENTNI PODACI ZA SJEDAĆA MJESTA 1. Kodiranje referentnih podataka Referentni podaci navedeni su jedan za drugim za svako sjedeće mjesto. Sjedeća mjesta označena su dvoznamenkastim kodom. Prva znamenka je arapski broj i označava vrstu sjedala, koji se broje od prednjeg prema stražnjem dijela vozila. Na drugom mjestu je veliko štampano slovo koje označava položaj sjedećeg mjesta u nizu, gledano u smjeru vožnje naprijed; koriste se sljedeća slova: L = lijevo C = središnje R = desno 2. Opis mjernog položaja vozila 2.1. Koordinate ishodišnih oznaka X … Y … Z … 3. Popis referentnih podataka 3.1. Sjedeće mjesto: … 3.1.1. Koordinate točke „R” X … Y … Z … 3.1.2. Konstrukcijski predviđeni nagib trupa: … 3.1.3. Specifikacije za namještanje sjedala (1) vodoravno: … okomito: … kutno: … nagib trupa: … Napomena: Referentni podaci za daljnja sjedeća mjesta navedeni su u stavcima 3.2., 3.3. itd. (1) Prekrižiti nepotrebno.

PRILOG 9. (rezervirano)