HR Službeni list Europske unije 3

42008X0412_01



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 12.04.2008.

Pravilnik br. 49 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) — Emisije motora s kompresijskim paljenjem i motora s vanjskim paljenjem (prirodni plin i ukapljeni naftni plin)

Jedinstvene odredbe o mjerama koje treba poduzeti radi sprječavanja emisije plinovitih i čestičnih onečišćujućih tvari iz motora s kompresijskim paljenjem koji se koriste u vozilima te emisije plinovitih onečišćujućih tvari iz motora s vanjskim paljenjem koji koriste prirodni plin ili ukapljeni naftni plin za pogon vozila.

(Revizija 4)

Uključuje sav važeći tekst do:

05 Serije izmjena – dan stupanja na snagu:

SADRŽAJ

POGLAVLJE

1. Područje primjene

2. Definicije

3. Zahtjev za homologaciju

4. Homologacija

5. Tehnički zahtjevi i ispitivanja

6. Ugradnja u vozila

7. Obitelj motora

8. Usklađenost proizvodnje

9. Sukladnost vozila/motora u uporabi

10. Kazne za neusklađenost proizvodnje

11. Izmjene i produženja homologacija homologiranih tipova

12. U potpunosti prekinuta proizvodnja

13. Prijelazne odredbe

14. Nazivi i adrese tehničkih službi za provedbu homologacijskih ispitivanja i upravnih odjela

Dodatak 1, — Postupak za ispitivanje usklađenosti proizvodnje kada je standardno odstupanje zadovoljavajuće

Dodatak 2. — Postupak za ispitivanje usklađenosti proizvodnje kada je standardno odstupanje nije zadovoljavajuće ili nije dostupno

Dodatak 3. — Postupak za ispitivanje usklađenosti proizvodnje na zahtjev proizvođača

Dodatak 4. — Utvrđivanje jednakovrijednosti sustava

PRILOZI

Prilog 1. — Dokumentacija za informaciju

Dodatak 1. — Ključne značajke (matičnog) motora i informacije o provođenju ispitivanja

Dodatak 2. — Ključne značajke obitelji motora

Dodatak 3. — Ključne značajke tipa motora unutar obitelji motora

Dodatak 4. — Značajke dijelova vozila povezanih s motorom

Dodatak 5. — Informacije o sustavu ugrađene dijagnostike

Prilog 2.A — Komunikacija koja se tiče odobravanja ili produljenja ili odbijanja ili povlačenja homologacije ili konačnog prekida proizvodnje tipa motora s kompresijskim paljenjem ili na prirodni plin ili tipa motora s vanjskim paljenjem ili na ukapljeni naftni plin kao zasebne tehničke jedinice a u vidu emisije onečišćujućih tvari sukladno Pravilniku br. 49

Dodatak 1. — Informacije o sustavu ugrađene dijagnostike

Prilog 2.B — Komunikacija koja se tiče odobravanja ili produljenja ili odbijanja ili povlačenja homologacije ili konačnog prekida proizvodnje tipa motora s obzirom na emisiju plinovitih i čestičnih onečišćujućih tvari sukladno Pravilniku br. 49

Prilog 3. Raspored homologacijskih oznaka

Prilog 4. Postupak ispitivanja

Dodatak 1. — ESC i ELR ciklusi ispitivanja

Dodatak 2. — ETC ciklus ispitivanja

Dodatak 3. — Programiranje dinamometra spojenog na motor za ispitivanje ETC

Dodatak 4. — Postupak mjerenja i uzorkovanja

Dodatak 5 — Postupak kalibriranja

Dodatak 6. — Provjera protoka ugljika

Dodatak 7. — Sustavi za analizu i uzorkovanje

Prilog 4.B — Postupak ispitivanja za motore s kompresijskim paljenjem i motore s vanjskim paljenjem na prirodni plin ili tekući naftni plin koji uključuju globalno usklađenu certifikaciju motora teških radnih vozila (WHDC, globalni tehnički pravilnik (opći tehnički zahtjevi) br. 4)

Dodatak 1. — Programiranje dinamometra spojenog na motor za ispitivanje WHTC

Dodatak 2. — Dizelsko referentno gorivo

Dodatak 3. — Oprema za mjerenje

Dodatak 4. — Utvrđivanje jednakovrijednosti sustava

Dodatak 5. — Provjera protoka ugljika

Dodatak 6. — Primjer postupka izračunavanja

Prilog 5. — Tehničke značajke referentnog goriva propisanog za homologacijsko ispitivanje i za potvrdu usklađenosti proizvodnje

Prilog 6. — Primjer postupka izračunavanja

Prilog 7. — Postupci za provođenje ispitivanja izdržljivosti sustava za kontrolu emisije

Prilog 8. — Usklađenost vozila/motora koji su već u uporabi

Prilog 9.A — Sustav ugrađene dijagnostike (OBD)

Dodatak 1 — Homologacijska ispitivanja sustava ugrađene dijagnostike

Prilog 9.B — Tehnički zahtjevi za sustave ugrađene dijagnostike za dizelske motore cestovnih vozila (WWH-OBD, opći tehnički zahtjevi, br. 5)

Dodatak 1 — Odobrenje ugradnje sustava ugrađene dijagnostike

Dodatak 2. — Nepravilnosti – Ilustracija DTC statusa (statusa dijagnostičkih kodova pogreške) – Ilustracija MI (pokazatelja nepravilnosti) i sheme aktivacije brojača

Dodatak 3. — Nadzorni zahtjevi

Dodatak 4. — Izvještaj o tehničkoj sukladnosti

Dodatak 5. — Podaci u smrznutoj slici (freeze frame) i informacije o tijeku podataka

Dodatak 6. — Referentna standardna dokumentacija

Dodatak 7. — Dokumentacija koja se tiče informacija o sustavu ugrađene dijagnostike

1. PODRUČJE PRIMJENE

1.1. Ovaj se Pravilnik primjenjuje za vozila kategorije M i N1/i njihove motore, kao što je prikazano u tablici A, s obzirom na ispitivanja predviđena za te motore u tablici B. Također se primjenjuje za ugradnju tih motora u vozila. Tablica A Primjenjivost Kategorija vozila 1/ Maksimalna masa Motori s vanjskim paljenjem Motori s kompresijskim paljenjem Benzin NG (1) UNP (2) Dizelsko gorivo Etanol M1 ≤ 3,5 t — — — — — > 3,5 t — R49 R49 R49 R49 M2 — — R49 R49 R49 ili R83 (3) (4) R49 M3 — — R49 R49 R49 R49 N1 — — R49 ili R83 (4) R49 ili R83 (4) R49 ili R83 (4) R49 N2 — — R49 R49 R49 ili R83 (3) (4) R49 N3 — — R49 R49 R49 R49 Tablica B Zahtjevi Motori s vanjskim paljenjem Motori s kompresijskim paljenjem Benzin NG UNP Dizelsko gorivo Etanol Plinovite onečišćujuće tvari — Da Da Da Da Krute čestice — Da (5) Da (6) Da Da Dim — — — Da Da Trajnost — Da Da Da Da Usklađenost već postojećeg — Da Da Da Da Sustav ugrađene dijagnostike — Da (6) Da (6) Da Da

1.2. Ekvivalentna odobrenja Iduće na temelju ovog Pravilnika ne mora biti odobreno ako se radi o dijelovima vozila odobrenima sukladno Pravilniku br. 83: (a) motori s kompresijskim paljenjem za ugradnju u vozila kategorije N1, N2i M2 1/na dizelsko gorivo; (b) motori s vanjskim paljenjem na prirodni plin ili tekući naftni plin za ugradnju u vozila kategorije N1. 1/; (c) vozila kategorija N1, N2 i M2 1/opremljena motorom s kompresijskim paljenjem na dizelsko gorivo i vozila kategorije N1 1/opremljena motorom s vanjskim paljenjem na prirodni plin ili tekući naftni plin.

2. DEFINICIJE

2.1. U svrhu ovog Pravilnika, moraju se primjenjivati sljedeće definicije: „homologacija motora (obitelji motora)” znači homologacija tipa motora (obitelji motora) s obzirom na razinu emisije plinovitih i čestičnih onečišćujućih tvari, dima te sustava ugrađene dijagnostike; „homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na razinu emisije plinovitih i čestičnih onečišćenja i dima koje ispušta njegov motor kao i sustava ugrađene dijagnostike te ugradnje motora u vozilo; „pomoćna strategija za kontrolu emisije (AECS)” znači strategija za kontrolu emisije koja postane aktivna ili koja modificira osnovnu strategiju za kontrolu emisije za određenu svrhu ili svrhe, a u odgovoru na neki određeni niz okolnih i/ili radnih uvjeta, npr. brzinu vozila, brzinu vrtnje motora, korištenje brzina, temperaturu usisnog zraka ili usisni tlak; „osnovna strategija za kontrolu emisije (BECS)” znači strategija za kontrolu emisije koja je aktivna u cijelom opsegu djelovanja brzine i opterećenja motora osim ako se ne aktivira pomoćna strategija za kontrolu emisije. U nastavku su navedeni primjeri BECS-a, ali nisu ograničeni na: (a) dijagram paljenja motora; (b) dijagram recirkulacije ispušnih plinova (EGR); (c) dijagram doziranja reagensa selektivnog katalitičkog redukcijskog (SCR) katalizatora; „kombinirani deNOx čestični filtar” znači sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova dizajniran da istodobno smanjuje emisiju dušikovih oksida (NOx) i čestičnih onečišćujućih tvari; „stalna regeneracija” znači proces regeneracije sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova koji se obavlja ili stalno ili barem jedanput u sklopu ETC ispitivanja. Takav regeneracijski proces neće zahtijevati posebne postupke ispitivanja; „upravljačko područje” znači područje između brzine vrtnje motora A i C i između opterećenja od 25 i 100 posto; „najveća proglašena snaga (Pmax)” znači najveća snaga izražena u EZ kW (neto snaga) kako je proglasio proizvođač u svojoj prijavi za homologaciju; „strategija neuspjeha” znači: (a) pomoćna strategija za kontrolu emisije (AECS) koja smanjuje učinkovitost kontrole emisije u odnosu na osnovnu strategiju za kontrolu emisije (BECS) u uvjetima koji se mogu očekivati u uobičajenom radu i uporabi vozila; (b) osnovna strategija za kontrolu emisije (BECS) koja diskriminira između rada u okviru standardiziranog homologacijskog ispitivanja i drugih primjena te nudi manju razinu kontrole emisije u uvjetima koji nisu dostatno uključeni u postupke homologacijskog ispitivanja koji se primjenjuju; (c) sustav ugrađene dijagnostike ili strategija praćenja kontrole emisije koja diskriminira između rada u okviru standardiziranog homologacijskog ispitivanja i drugih primjena te nudi manju razinu sposobnosti praćenja (pravovremeno i točno) u uvjetima koji nisu dostatno uključeni u postupke homologacijskog ispitivanja koji se primjenjuju;; „deNOx sustav” znači sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova dizajniran da smanjuje emisiju dušikovih oksida (NOx) (npr. postoje trenutačno pasivni i aktivni katalizatori NOx, Nox apsorberi i selektivni katalitički redukcijski (SCR) sustavi; „vrijeme zaostajanja” znači vrijeme između promjene komponente, koje se mjeri na referentnoj točki, i odgovora sustava od 10 posto od konačnog očitanja (t10). Za plinovite komponente, to je uglavnom vrijeme prijenosa mjerene komponente iz sonde za uzimanje uzorka do detektora. Za vrijeme zaostajanja, sonda za uzimanje uzorka definira se na referentnoj točki; „dizelski motor” znači motor koji radi na principu kompresijskog paljenja; „ELR ispitivanje” znači ciklus ispitivanja koji se sastoji od niza stupnjevanih promjena opterećenja pri konstantnim brzinama vrtnje, primijenjenih u skladu sa stavkom 5.2.; „ESC ispitivanje” znači ciklus ispitivanja koji se sastoji od 13 ustaljenih faza, koji se primjenjuje u skladu sa stavkom 5.2.; „ETC ispitivanje” znači ciklus ispitivanja koji se sastoji od 1 800 prijelaznih radnih točaka (faza) koje se nalaze na međusobnom razmaku od jedne sekunde, primijenjenih u skladu sa stavkom 5.2.; „element konstrukcije” u odnosu na vozilo i motor znači, (a) bilo koji upravljački sustav, uključujući računalni softver, elektronički upravljački sustav i računalnu logiku; (b) bilo kakva kalibriranja upravljačkog sustava (c) rezultat međudjelovanja sustava ili; (d) bilo kakve strojne opreme; „pogreške povezane s emisijama” znače nedostatak ili odstupanje od normalnih dopuštenih proizvodnih odstupanja u konstrukciji, materijalima ili radu uređaja, sustava ili sklopa koji utječe na bilo koji parametar, specifikaciju ili komponentu koji pripadaju sustavu za kontrolu emisija. Komponenta koja nedostaje može se smatrati „pogreškom povezanom s emisijama”; „strategija za kontrolu emisije (ECS)” znači element, ili niz elemenata konstrukcije, uključen u ukupni sustav motora ili vozila radi kontroliranja ispušnih emisija i sadrži jednu osnovnu strategiju za kontrolu emisije (BECS) i jednu pomoćnu strategiju za kontrolu emisije (AECS); „sustav za kontrolu emisije” znači sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova, elektronički regulator/e za upravljanje sustavom motora i sve komponente, povezane s emisijama, sustava motora u ispušnom kanalu, koji unose informacije u taj/te uređaj/e ili ih iznose iz njega/njih, i kada je primjenjivo, komunikacijsko sučelje (strojna oprema i poruke) između elektroničke upravljačke jedinice sustava motora (EECU) i bilo kojeg drugog elektropogona ili upravljačke jedinice vozila, a u vezi s upravljanjem emisijama; „sustav praćenja emisije” znači sustav koji osigurava pravilan rad mjera za kontrolu emisije NOx-a ugrađenih u sustav motora sukladno zahtjevima stavka 5.5. „standardni način kontrole emisije” znači aktiviranje pomoćne strategije za kontrolu emisije (AESC) u slučaju neispravnog rada strategije za kontrolu emisije (ECS) koji je uočio sustav ugrađene dijagnostike (OBD) koji rezultira aktivacijom MI-ja (pokazatelja nepravilnosti) i koji ne zahtjeva ulaz od neispravne sastavnice ili sustava; „sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova obitelji motora” znači, za ispitivanje po rasporeda nakupljanja radi utvrđivanja faktora propadanja sukladno Prilogu 7 ovom Pravilniku i za provjeru usklađenosti vozila/motora već u službi sukladno Prilogu 8 ovom Pravilniku, proizvođačevo grupiranje motora koji odgovaraju definiciji obitelji motora, ali koji se dalje grupiraju na motore koji koriste sličan sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova; „sustav motora” znači motor, sustav za kontrolu emisije i komunikacijsko sučelje (strojna oprema i poruke) između elektroničkih upravljačkih jedinica sustava motora (EECU) i bilo kojeg drugog elektropogona ili upravljačke jedinice vozila; „obitelj motora” znači proizvođačevo grupiranje sustava motora koji, s obzirom na njihovu konstrukciju, kako je definirano u stavku 7. ovog Pravilnika, imaju slične ispušne značajke; svi članovi obitelji moraju zadovoljavati mjerodavne granične vrijednosti emisija „područje brzine vrtnje rada motora” označava područje brzine vrtnje motora koje se najčešće javlja za vrijeme uobičajenog rada motora, a koje se nalazi između niskih i visokih brzina vrtnje, u skladu s Dodatkom 1. Priloga 4.A ovom Pravilniku; „brzine vrtnje A, B i C” znači brzine vrtnje za ispitivanje koje se nalaze unutar područja brzine vrtnje rada motora i koriste se u ESC ispitivanju i ELR ispitivanju, kako je definirano u Dodatku 1. Priloga 4.A ovom Pravilniku; „podešenje motora” znači određeno podešavanje motora/vozila koje uključuje strategiju za kontrolu emisije (ECS), jednu ocjenu izvedbe motora (homologirana krivulja punog opterećenja) i, ako se koristi, jedan skup ograničivača okretnog momenta; „tip motora” znači kategorija motora koje se ne razlikuju u ključnim elementima kao što su značajke motora opisane u Dodatku 1. ovom Pravilniku; „sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova” znači katalizator (oksidacijski ili trostruki), čestični filtar, deNOx sustav, kombinirani deNOx čestični filtar i bilo koju drugi uređaj za smanjenje emisije koji se ugrađuje silazno od motora. Ova definicija isključuje vraćanje dijela ispušnih plinova koje se, gdje je postavljeno, smatra sastavnim dijelom sustava motora; „motor na plin” znači motor s vanjskim paljenjem koji rabi prirodni plin ili tekući naftni plin; „plinovite onečišćujuće tvari” (*) znače ugljični monoksid, ugljikovodike (uz pretpostavku omjera CH1,85 za dizel, CH2,525 za tekući naftni plin i CH2,93 za prirodni plin (NMHC) te pretpostavku molekule CH3O0,5 za dizelske motore na etanol) metan (uz pretpostavku omjera CH4 za prirodni plin) i dušikove okside, pri čemu se zadnje navedeni izražavaju s ekvivalentom dušikovog dioksida (NO2); „visoka brzina vrtnje (nhi)” znači najveća brzina vrtnje pri kojoj se postiže 70 % od najveće proglašene snage motora; „niska brzina vrtnje (nlo)” znači najniža brzina vrtnje motora pri kojoj se postiže 50 % od najveće proglašene snage motora; „veliki funkcionalni kvar” znači trajna ili privremena nepravilnost bilo kojeg sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova za koji se očekuje da će rezultirati trenutačnim ili zakašnjelim povećanjem plinovitih ili čestičnih emisija sustava motora, a koji sustav ugrađene dijagnostike se ne može točno procijeniti; (7) „nepravilnost” znači: (a) bilo kakvo pogoršanje ili kvar, uključujući električne kvarove, sustava za kontrolu emisije, koji bi rezultirali emisijama koje premašuju graničnu vrijednost sustava ugrađene dijagnostike ili, gdje je primjenjivo, u neuspjeh da dosegne raspon funkcionalne izvedbe sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova gdje bi emisija bio koje regulirane onečišćujuće tvari premašila graničnu vrijednost sustava ugrađene dijagnostike; (b) u svim slučajevima gdje sustav ugrađene dijagnostike nije u mogućnosti ispuniti zahtjeve ovog Pravilnika koji se tiču nadzora. Bez obzira na to, proizvođač pogoršanje ili kvar koji bi rezultirali emisijama koje ne bi prelazile graničnu vrijednost sustava ugrađene dijagnostike može smatrati nepravilnostima; „pokazatelj nepravilnosti (MI)” znači vizualni pokazatelj koji jasno obavješćuje vozača vozila u slučaju nepravilnosti definiranih u ovom Pravilniku; „motor s višestrukim postavkama” znači motor koji sadrži više od jedne postavke motora; „skupina prirodnog plina” znači ili H-skupinu ili L-skupinu kako je definirano europskom normom EN 437, datiranoj u studenom 1993.; „neto snaga” označava snagu u EZ kW izmjerenu na ispitnom stolu na kraju koljenastog vratila motora, ili njezin ekvivalent, izmjerenu u skladu s EZ metodom mjerenja snage opisane u Pravilniku br. 85; „sustav ugrađene dijagnostike (OBD)” znači ugrađen dijagnostički sustav za kontrolu emisije koji ima sposobnost otkrivanja nepravilnosti i identificiranja vjerojatnih područja gdje će se nepravilnosti pojaviti uz pomoć kodova grešaka pohranjenih u računalnoj memoriji; „OBD obitelj motora” znači, za homologaciju sustav ugrađene dijagnostike prema obvezama Priloga 9A ovom Pravilniku, proizvođačevo grupiranje sustava motora sa zajedničkim konstrukcijskim parametrima sustava automatske dijagnostike (OBD) sukladno sa stavkom 7.3 ovog Pravilnika; „uređaj za mjerenje zacrnjenja” označava uređaj konstruiran za mjerenje neprozirnosti čestica dima pomoću uz pomoć načela isključenja svjetla; „matični motor” označava motor odabran iz obitelji motora na takav način da značajke njegove emisije predstavljaju cijelu obitelj motora; „uređaj za naknadnu obradu čestica” označava sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova dizajniran da smanji emisiju čestičnih onečišćenja putem mehaničkog, aerodinamičkog, difuznog ili inercijskog razdvajanja; „čestična onečišćenja” znače materijal skupljen na definiranom filtru nakon razrjeđivanja ispušnih tvari čistim pročišćenim zrakom tako da temperatura ne prelazi 325 K (52 °C); „postotno opterećenje” znači dio maksimalnog dostupnog okretnog momenta pri određenoj brzini vrtnje motora; „periodična regeneracija” znači regeneracijski proces uređaja za kontrolu emisije koji se odvija periodično u manje od 100 sati normalnog rada motora. Za vrijeme postupka regeneracije, standardi emisije mogu biti prekoračeni. „priključeno pogonsko vratilo” znači motorni izlazni uređaj za napajanje pomoćne opreme ugrađene u vozilo; „nazivna brzina” označava maksimalnu brzinu vrtnje motora pod punim opterećenjem koju regulator dopušta ili, ako takav regulator ne postoji, brzina pri kojoj se dobiva maksimalna snaga motora, kako je odredio proizvođač u stavku 2. Dodatka 2. Priloga 1.; „reagens” znači bilo koji medij koji je pohranjen u tanku vozila i koji se daje sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova (ako je potrebno) na zahtjev sustava za kontrolu emisije; „rekalibracija” znači usklađivanje motora na prirodni plin da bi se dobila jednaka izvedba (snaga, potrošnja goriva) u različitim skupinama prirodnog plina; „referentna brzina (nref)” znači 100 postotnu vrijednost brzine vrtnje koje će se koristiti za denormalizaciju vrijednosti brzina vrtnje ETC ispitivanja, kako je definirano u Dodatku 2. Prilog 4.A ovom Pravilniku; „vrijeme odaziva” znači razlika u vremenu između brze promjene komponente koja se mjeri na referentnoj točki i odgovarajuće promjene u odgovoru na mjerni sustav, gdje je promjena mjerene komponente najmanje 60 posto mjerne skale (FS), i odvija se u manje od 0,1 sekunde. vrijeme odaziva sustava (t90) sastoji se od vremena zaostajanja do sustava i vremena podizanja sustava (vidjeti također ISO 16183); „vrijeme podizanja” znači vrijeme između 10 posto i 90 posto odaziva konačnog očitanja (t90-t10). To je odaziv uređaja nakon što je komponenta koja se mjeri došla do uređaja. Za vrijeme podizanja, sonda za uzimanje uzorka definira se na referentnoj točki; „samopodesivost” označava bilo koji uređaj motora koji omogućava održavanje konstantnog omjera između goriva i zraka; „dim” označava čestice zaustavljene u ispušnom protoku dizelskog motora koje apsorbiraju, odražavaju ili lome svjetlo; „ciklus ispitivanja” znači slijed ispitnih točaka od kojih svaka ima definiranu brzinu vrtnje i okretni moment koje motor treba slijediti u ustaljenom stanju (ETC, ELR ispitivanja); „ograničivač okretnog momenta” označava uređaj koji privremeno ograničava najveći okretni momenta motora; „vrijeme preobrazbe” znači vrijeme između promjene komponente, koje se mjeri pri sondi za uzorkovanje, i odaziva sustava od 50 posto od konačnog očitanja (t50). Vrijeme preobrazbe koristi se za ujednačavanje signala različitih mjernih uređaja; „vijek trajanja” znači, za vozila i motore koji su homologirani u skladu s redom B1 ili redom B2 ili redom C tablice u stavku 5.2.1. ovog Pravilnika, značajnu prijeđenu udaljenost i/ili proteklo vrijeme kako je definirano u stavku 5.3. (vijek trajanja sustava za kontrolu emisije) ovog Pravilnika, tijekom kojega se u sklopu ove homologacije mora osigurati pridržavanje s ograničenjima koja se tiču plinovitih, čestičnih i dimnih emisija; „tip vozila” znači kategorija vozila na motorni pogon koji se ne razlikuju po nekim ključnim osobinama kao što su značajke vozila i motora definirane u Prilogu 1. ovom Pravilniku; „Wobbeov indeks (donji WI; ili gornji Wu)” znači omjer odgovarajuće kalorične vrijednosti plina po jedinici volumene i drugog korijena njegove relativne gustoće u istim referentnim uvjetima: „faktor pomaka (Sλ)” označava izraz koji opisuje traženu prilagodljivost sustava upravljanja motorom, a u vezi s promjenom faktora pretička zraka ako motor za pogon koristi sastav plina koji se razlikuje od čistog metana (vidjeti Prilog 7 za izračun Sλ).

2.2. Simboli, skraćenice i međunarodni standardi

2.2.1. Simboli parametara ispitivanja: Simbol Mjerna jedinica Termin Ap m2 Površina poprečnog presjeka izokinetičke sonde za uzimanje uzorka Ae m2 Površina poprečnog presjeka ispušne cijevi c ppm/vol. posto Koncentracija Cd — Koeficijent otpusta SSV-CVS-a C1 — ugljikovodik, ekvivalent ugljiku 1 d m Promjer D0 m3/s Zadržavanje PDP kalibracijske funkcije D — Faktor razrjeđivanja D — Konstanta Besselove funkcije E — Konstanta Besselove funkcije EE — Učinkovitost etana EM — Učinkovitost metana EZ g/kWh Interpolirana NOx emisija u kontrolnoj točki f 1/s Frekvencija fa — Atmosferski faktor laboratorija fc s-1 Granična frekvencija Basselovog filtra Fs — Stehiometrijski faktor H MJ/m3 Kalorična vrijednost Ha g/kg Apsolutna vlaga usisnog zraka Hd g/kg Apsolutna vlaga zraka za razrjeđivanje i — Donji indeks koji označava pojedinu fazu ili trenutačno mjerenje K — Besselova konstanta k m-1 Koeficijent upijanja svjetlosti kf specifičan korekcijski faktor goriva za preračunavanje iz suhoga u važno kh, D — Korekcijski faktor zbog vlage za NOx kod dizelskih motora kh, G — Korekcijski faktor zbog vlage za NOx kod motora na plin KV kalibracijska funkcija CFV-a kW, a — Korekcijski faktor za preračun suhog u vlažni zrak na usisu kW, d — Korekcijski faktor za preračun suhog u vlažni zrak za razrjeđivanje kW, e — Korekcijski faktor za preračun suhog u vlažni razrijeđeni ispušni plin kW, r — Korekcijski faktor za preračun suhog u vlažni izvorni ispušni plin L posto Postotak okretnog momenta u odnosu na najveći okretni moment ispitivanoga motora La m Učinkovita optička duljina puta Mra g/mol Molekularna masa usisnog zraka Mre g/mol Molekularna masa ispušnog plina md kg Masa uzorka zraka za razrjeđivanje koja je prošla kroz filtre za uzorkovanje čestica med kg Ukupna masa ispušnog razrijeđenog plina za vrijeme ciklusa medf kg masa ekvivalenta razrijeđenog ispušnog plina za vrijeme ciklusa mew kg Ukupna masa ispušnog plina za vrijeme ciklusa mf mg Sakupljena masa uzroka čestica mf, d mg Masa uzorka čestica sakupljena iz zraka za razrjeđivanje mgas g/h or g Masa protoka plinovitih emisija mse kg Masa uzorka za vrijeme ciklusa msep kg Masa uzorka razrijeđenog ispušnog plina koji je prošao kroz filtre za uzorkovanje čestica mset kg Masa uzorka dvostruko razrijeđenog ispušnog plina koji je prošao kroz filtre za uzorkovanje čestica mssd kg Masa sekundarnog zraka za razrjeđivanje N posto Neprozirnost NP — Ukupan broj okretaja PDP-a za vrijeme ciklusa NP, i — Broj okretaja PDP u vremenskom intervalu n min-1 Brzina vrtnje motora np s-1 Brzina vrtnje PDP-a nhi min-1 Visoka brzina vrtnje motora nlo min-1 Niska brzina vrtnje motora nref min-1 Referentna brzina vrtnje motora za ETC ispitivanje pa kPa Tlak pare zasićenog usisnog zraka motora pb kPa Ukupni tlak atmosfere pd kPa Tlak pare zasićenog zraka za razrjeđivanje pp kPa Apsolutni tlak pr kPa Tlak vodene pare nakon hladne kupke ps kPa Atmosferski tlak suhog zraka p1 kPa Podtlak na ulazu u pumpu P(a) kW Snaga koju troše pomoćni uređaji koji će se postaviti za ispitivanje P(b) kW Snaga koju troše pomoćni uređaji koji će za ispitivanje biti uklonjeni P(n) kW Nekorigirana neto snaga P(m) kW Snaga izmjerena na ispitnom stolu qmaw kg/h ili kg/s Maseni protok zraka na usisu na vlažnoj osnovi qmad kg/h ili kg/s Maseni protok zraka na usisu na suhoj osnovi qmdw kg/h ili kg/s Maseni protok zraka za razrjeđivanje na vlažnoj osnovi qmdew kg/h ili kg/s Maseni protok razrijeđenog ispušnog plina na vlažnoj osnovi qmdew, i kg/s Trenutačna masa CVS na vlažnoj osnovi qmedf kg/h ili kg/s Ekvivalent masenog protoka razrijeđenog ispušnog plina na vlažnoj osnovi qmew kg/h ili kg/s Maseni protok ispušnog plina na vlažnoj osnovi qmf kg/h ili kg/s Maseni protok goriva qmp kg/h ili kg/s Maseni protok uzorka čestica qvs dm3/min Protok uzorka u napravi za analizu qvt cm3/min Protok pratećeg plina Ω — Besselova konstanta Qs m3/s Obujamski protok PDP/CFV-CVS-a QSSV m3/s Obujamski protok SSV-CVS-a ra — Omjer površina poprečnog presjeka izokinetičke sonde za uzimanje uzorka i ispušne cijevi rd — Omjer razrjeđivanja rD — Omjer promjera SSV-CVS-a rp — Omjer tlaka SSV-CVS-a rs — Omjer uzoraka Rf — Faktor odaziva FID-a ρ kg/m3 gustoća S kW Postavke dinamometra Si m-1 Instantaneous smoke value Sλ — λ-faktor pomaka T K Apsolutna temperatura Ta K Apsolutna temperatura usisnog zraka t S Vrijeme mjerenja te S Vrijeme električnog odaziva tf S Vrijeme odaziva filtra za Besselovu funkciju tp S Vrijeme fizičkog odaziva Δt S Vremenski period između uzastopnih podataka o dimljenu (= 1/brzina uzorkovanja) Δti S Vremenski period za trenutni protok kroz CFV sustav τ posto Prozirnost dimljenja u — Omjer između gustoća plinskih komponenti i ispušnog plina V0 m3/rev Obujamski protok PDP-a po okretaju Vs l Obujam sustava naprave za analizu W — Wobbeov indeks Wact kWh Stvarni rad ciklusa ETC-a Wref kWh Referentni rad ciklusa ETC-a Wf — Težinski faktor Wfe — Učinkoviti težinski faktor X0 m3/rev Funkcija kalibriranja obujamskog protoka PDP-a Yi m-1 s srednja vrijednost Besselove vrijednosti dimljenja

2.2.2. Oznake kemijskih komponenti CH4 metan C2H6 Etan C2H5OH Etanol C3H8 Propan CO Ugljični monoksid DOP Dioktilftalat CO2 Ugljični dioksid HC Ugljikovodici NMHC Nemetanski ugljikovodici NOx Dušikovi oksidi NE Dušikov oksid NO2 Dušikov dioksid PT Krute čestice

2.2.3. Skraćenice CFV Venturijeva cijev s kritičnim protokom (Critical flow venturi) CLD Kemiluminescentni detektor (engl.: Chemiluminiscent detector) ELR Europski ispitni ciklus s dinamičkim opterećenjem (engl.: European load response test) ESC Europski ispitni ciklus s ustaljenim uvjetima (European steady state cycle) ETC Europski ispitni ciklus s prijelaznim uvjetima (European transient cycle) FID Ionizacijski detektor u plamenu (engl.: Flame ionisation detector) GC Plinski kromatograf (engl.: Gas chromatograph) HCLD Grijani kemiluminescentni detektor (engl.: Heated chemiluminescent detector) HFID Grijani ionizacijski detektor u plamenu (engl.: Heated flame ionisation detector) UNP Ukapljeni naftni plin (engl.: LPG - Liquefied petroleum gas) NDIR Nedisperzivni infracrveni analizator (engl.: Non-dispersiveinfrared analyser) NG Prirodni plin (engl.: NG – Natural gas) NMC Filtar propustan samo za metan (engl.: Non-methane cutter)

2.2.4. Simboli za sastav goriva wALF sadržaj ugljikovodika u gorivu, posto mase wBET Sadržaj ugljika u gorivu, posto mase wGAM sadržaj sumpora u gorivu, posto mase wDEL sadržaj dušika u gorivu, posto mase wEPS sadržaj kisika u gorivu, posto mase α molarni omjer ugljikovodika (H/C) β molarni omjer ugljika (C/C) γ molarni omjer sumpora (S/C) δ molarni omjer dušika(N/C) ε molarni omjer kisika (O/C) odnosi se na gorivo Cβ Hα Oε Nδ Sγ β = 1 za goriva na osnovi ugljika, β = 0 za goriva na osnovi ugljikovodika

2.2.5. Standardi koji se spominju u ovom Pravilniku ISO 15031-1 ISO 15031-1: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 1: General information (Cestovna vozila – Komunikacija među vozilima i vanjskom opremom za dijagnostiku povezanu s emisijama – Dio 1: Opće informacije) ISO 15031-2 ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms (Cestovna vozila – Komunikacija između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku povezanu s emisijama – Dio 2: Termini, definicije, skraćenice i akronimi). ISO 15031-3 ISO 15031-3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use (Cestovna vozila – Komunikacija među vozilima i vanjskom opremom za dijagnostiku povezanu s emisijama– Dio 3: Dijagnostički konektor i s njim povezani strujni krugovi, specifikacije i uporaba). SAE J1939-13 SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector (Dijagnostički konektor - koji nije na vozilu). ISO 15031-4 ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment (Cestovna vozila – Komunikacije među vozilima i vanjskom opremom za dijagnostiku povezanu s emisijama – Dio 4: Vanjska oprema za ispitivanje). SAE J1939-73 SAE J1939-73: Application Layer – Diagnostics (Aplikacijski sloj – Dijagnostika). ISO 15031-5 ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 5: Emissionsrelated diagnostic services (Cestovna vozila – Komunikacija među vozilima i vanjskom opremom za dijagnostiku povezanu s emisijama – Dio 5: Dijagnostičke usluge povezane s emisijama). ISO 15031-6 ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions (Cestovna vozila – Komunikacija među vozilima i vanjskom opremom za dijagnostiku povezanu s emisijama – Dio 6: Definicije dijagnostičkih kodova problema). SAE J2012 SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002 (Ekvivalent dijagnostičkih kodova problema sa ISO/DIS 15031-6, 30. travnja, 2002.) ISO 15031-7 ISO 15031-7: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 7: Data link security (Cestovna vozila – Komunikacija među vozilima i vanjska oprema za dijagnostiku povezana s emisijama – Dio 7: Sigurnost podatkovne poveznice). SAE J2186 SAE J2186: E/E Data Link Security, dated °Ctober 1996 (Sigurnost podatkovne poveznice, listopad 1996.). ISO 15765-4 ISO 15765-4: 2001 Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems (Cestovna vozila – Dijagnostika na mreži CAN (Controller Area Network) – Dio 4: Zahtjevi za sustave povezane s emisijama). SAE J1939 SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network (Preporučena praksa za serijsko upravljanje i komunikaciju mreže vozila). ISO 16185 ISO 16185: 2000 Road vehicles – engine family for homologation (Cestovna vozila – obitelji motora za homologaciju). ISO 2575 ISO 2575: 2000 Road vehicles – Symbols for controls, indicators and telltales (Cestovna vozila – Simboli za komande, pokazatelje i uređaje upozorenja. ISO 16183 ISO 16183: 2002 Heavy duty engines – Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions (Teški motori – Mjerenje plinovitih emisija iz izvornih ispušnih plinova i čestičnih emisija uz pomoć sustava za razrjeđivanje s parcijalnim protokom pod prijelaznim ispitnim uvjetima).

3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1. Zahtjev za homologaciju za tip ili obitelj motora u obliku zasebne tehničke jedinice

3.1.1. Zahtjev za homologaciju tipa motora ili obitelji motora s obzirom na zahtjeve navedene u tablici B, stavak 1.1. predat će proizvođač motora ili njegov ovlašteni predstavnik. Bude li se zahtjev ticao motora s ugrađenim sustavom ugrađene dijagnostike (OBD), uvjeti navedeni u stavku 3.4. moraju biti ispunjeni.

3.1.2. On mora biti popraćen s niže navedenim dokumentima u tri primjerka i sljedećim pojedinostima:

3.1.2.1. Opis tipa motora ili obitelji motora, ako je primjenjivo, koji sadrži specifičnosti koje su opisane u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

3.1.3. Motor čije su značajke „tipa motora” ili „matičnog motora” u skladu s onima opisanima u Prilogu 1. bit će predan tehničkoj službi koja je odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja definiranih u stavku 5.

3.2. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na njegov motor

3.2.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na zahtjeve koji se tiču njegova motora, ili obitelji motora, navedene u tablici B stavka 1.1. te ugradnju motora u vozilo vrši proizvođač vozila ili njegov ovlašteni predstavnik. Bude li se zahtjev ticao motora s ugrađenim sustavom ugrađene dijagnostike (OBD), uvjeti navedeni u stavku 3.4. moraju biti ispunjeni.

3.2.2. Zahtjevu će se priložiti dolje navedeni dokumenti u tri primjerka i iduće pojedinosti:

3.2.2.1. Opis tipa vozila, dijelova vozila koji su vezani uz motor, tipa motora ili obitelji motora, ako je primjenjivo, koji sadrži specifičnosti opisane u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

3.2.3. Proizvođač će osigurati opis indikatora nepravilnosti (MI) koji koristi sustav ugrađene dijagnostike (OBD) radi signaliziranja prisutnosti nepravilnosti vozaču vozila. Proizvođač će osigurati opis pokazatelja i upozorenja koji se koriste da bi signalizirali nedostatak potrebnog reagensa vozaču vozila.

3.2.4. Vozilo čije su značajke „tipa vozila” u skladu s onima definiranima u Prilogu 1. bit će predano tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja opisanih u stavcima 5 i 6.

3.3. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s homologiranim motorom

3.3.1. Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradnju homologiranog motora u vozilo vrši proizvođač vozila ili njegov ovlašteni predstavnik.

3.3.2. On mora biti popraćen s niže navedenim dokumentima u tri primjerka i sljedećim pojedinostima:

3.3.2.1. Opis tipa vozila i dijelova vozila koji su vezani uz motor, koji sadrži specifičnosti opisane u Prilogu 1., ako je primjenjivo, i kopiju homologacijskog obrasca za obavješćivanje (Prilog 2A) za motor ili obitelj motora, ako je primjenjivo, kao zasebne tehničke jedinice koja se ugrađuje u tip vozila.

3.3.3. Proizvođač će osigurati opis indikatora nepravilnosti (MI) koji koristi sustav ugrađene dijagnostike (OBD) radi signaliziranja prisutnosti nepravilnosti vozaču vozila. Proizvođač će osigurati opis pokazatelja i upozorenja koji se koriste da bi signalizirali nedostatak potrebnog reagensa vozaču vozila.

3.3.4. Vozilo čije su značajke „tipa vozila” u skladu s onima definiranima u Prilogu 1. bit će predano tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja opisanih u stavku 6.

3.4. Sustav ugrađene dijagnostike (OBD)

3.4.1. Zahtjev za homologaciju vozila ili motora (obitelji motora) s ugrađenim sustavom ugrađene dijagnostike (OBD) bit će popraćen informacijama sukladno stavku 9. Dodatka 1. Priloga 1. (opis (matičnog) motora) i/ili stavku 6. Dodatka 3. Priloga 1. (opis tipa motora unutar obitelji) zajedno sa:

3.4.1.1. Detaljnim pisanim informacijama koje opisuju funkcionalne operativne značajke sustava ugrađene dijagnostike (OBD), uključujući sve značajne dijelove sustava motora za kontrolu emisije, npr. senzore, uređaje za aktiviranje i komponente, koje prati sustav ugrađene dijagnostike (OBD);

3.4.1.2. Gdje je primjenjivo, izjava proizvođača o parametrima korištenima kao temelj za praćenje velikih funkcionalnih kvarova te:

3.4.1.2.1. Proizvođač će osigurati tehničku službu s opisom potencijalnih kvarova unutar sustava za kontrolu emisije koja će utjecati na emisije. Ti su podaci predmet rasprave i dogovora između tehničke službe i proizvođača vozila.

3.4.1.3. gdje je primjenjivo, opis komunikacijskog sučelja (strojne opreme i poruka) između elektroničke upravljačke jedinice motora (EECU) i bilo kojeg drugog elektropogona ili upravljačke jedinice vozila kada razmijenjena informacija utječe na pravilan rad sustava za kontrolu emisije.

3.4.1.4. Gdje je prikladno, kopije drugih homologacija tipa sa značajnim podacima koje su potrebne za proširenje homologacija.

3.4.1.5. Ako je primjenjivo, pojedinosti o obitelji motora kako je opisano u stavku 7 ovog Pravilnika.

3.4.1.6. Proizvođač će opisati odredbe koje je proveo radi sprječavanja uplitanja u i izmjene elektroničke upravljačke jedinice motora ili bilo kojeg parametra sučelja iz stavka 3.4.1.3.

4. HOMOLOGACIJA

4.1. Dodjeljivanje homologacije za više goriva

Homologacija za više goriva odobrava se pod uvjetom ispunjavanja idućih zahtjeva.

4.1.1. Za slučaj dizelskog goriva ili etanolskog goriva, matični motor udovoljava zahtjevima ovog Pravilnika o pogonu referentnim gorivom definiranima u Prilogu 5.

4.1.2. U slučaju prirodnog plina matični motor treba pokazati sposobnost prilagodbe bilo kojem sastavu goriva, koje se može pronaći na tržištu. U slučaju prirodnog plina općenito postoje dva tipa goriva, visoko kalorično gorivo (H-tip plina) i nisko kalorično gorivo (L-tip plina), ali unutar obje skupine postoji značajno raspršenje; značajno se razlikuju u sadržaju energije izraženom pomoću Wobbeovog indeksa i u faktoru pomaka (Sλ). Formule za izračunavanje Wobbeovog indeksa i faktora pomaka Sλ prikazani su stavku. Prirodni plinovi čiji je faktor pomaka između 0,89 i 1,08 (0,89b ≤ Sλ ≤ 1,08) spadaju u kategoriju H, dok prirodni plinovi čiji je faktor pomaka između 1,08 i 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) spadaju u kategoriju L. Sastav referentnih goriva odražava se na ekstremne promjene u vrijednosti faktora pomaka Sλ. Matični motor udovoljavat će zahtjevima ovog Pravilnika o pogonu referentnim gorivima GR (gorivo 1) i G25 (gorivo 2), definiranima u Prilogu 5, bez ikakvih prilagođavanja gorivu između dva ispitivanja. Međutim, nakon promjene goriva dopušteno je izvršiti jedan ETC ciklus bez mjerenja koji služi prilagođavanju. Prije ispitivanja matični motor uhodat će se postupkom opisanim u stavku 3. Dodatka 2. Prilogu 4.A.

4.1.2.1. Na zahtjev proizvođača motor se smije ispitati s trećim gorivom (gorivo 3) ako se faktora pomaka Sλ nalazi između 0,89 (tj. u području ispod GR) i 1,19 (tj. u području iznad G25), npr. kada je gorivo 3 gorivo s tržišta. Rezultat tog ispitivanja smije se koristiti kao temelj za ocjenu usklađenosti proizvodnje.

4.1.3. U slučaju motora na prirodni plin koji se može prilagoditi skupini H-tipa plinova s jedne strane i skupini L- tipa plinova s druge, i koji može prelaziti između H-skupine i L-skupine jednostavnom zamjenom, matični motor ispitat će se sa značajnim referentnim gorivom kako je opisano u Prilogu 5 za svaku skupinu, na svakoj poziciji zamjene. Goriva su GR (gorivo 1) i G23 (gorivo 3) za skupinu H-tipa plinova i G25 (gorivo 2) i G23 (grivo 3) za skupinu L-tipa plinova. Matični motor ispunjavat će zahtjeve ovog Pravilnika na obje pozicije zamjene bez prilagođavanja goriva između dva ispitivanja na pozicijama zamjene. Međutim, nakon promjene goriva dopušteno je izvršiti jedan ETC ciklus bez mjerenja koji služi prilagođavanju. Prije ispitivanja matični motor uhodat će se postupkom opisanim u stavku 3. Dodatka 2. Prilogu 4.A.

4.1.3.1. Na zahtjev proizvođača motor se smije ispitati s trećim gorivom umjesto gorivom G23 (gorivo 3) ako se faktora pomaka Sλ nalazi između 0,89 (tj. u području ispod GR) i 1,19 (tj. u području iznad G25), npr. kada je gorivo 3 gorivo s tržišta. Rezultat tog ispitivanja smije se koristiti kao temelj za ocjenu usklađenosti proizvodnje.

4.1.4. U slučaju motora na prirodni plin, omjer rezultata emisije „r” utvrdit će se za svaki štetni sastojak kako slijedi: ili, i,

4.1.5. U slučaju ukapljenog naftnog plina matični motor mora pokazati sposobnost prilagodbe svakom sastavu goriva koje se može naći na tržištu. U slučaju UNP-a postoje razlike u sastavu C3/C4. Te se razlike odražavaju u referentnim gorivima. Matični motor mora udovoljiti emisijskim zahtjevima o pogonu referentnim gorivima A i B, definiranima u Prilogu 5, bez ikakvih prilagođavanja gorivu između dva ispitivanja. Međutim, nakon promjene goriva dopušteno je izvršiti jedan ETC ciklus bez mjerenja koji služi prilagođavanju. Prije ispitivanja matični motor uhodat će se postupkom opisanim u stavku 3. Dodatka 2. Prilogu 4.A.

4.1.5.1. Omjer rezultata emisije „r” utvrdit će se za svaki štetni sastojak kako slijedi:

4.2. Dodjeljivanje homologacije ograničene na raspon goriva

Homologacija ograničena na raspon goriva dodjeljuje se pod uvjetom ispunjavanja sljedećih zahtjeva.

4.2.1. Homologacija emisije ispušnih plinova motora na prirodni plin i podešenih za rad ili s H-tipom plinova ili s L-tipom plinova. Matični motor ispitat će se sa značajnim referentnim gorivom za odgovarajući tip, u skladu s Prilogom 5. Goriva su GR (gorivo 1) i G23 (gorivo 3) za skupinu H-tipa plinova i G25 (gorivo 2) i G23 (grivo 3) za skupinu L-tipa plinova. Matični motor ispunjavat će zahtjeve ovog Pravilnika bez prilagođavanja goriva između dva ispitivanja. Međutim, nakon promjene goriva dopušteno je izvršiti jedan ETC ciklus bez mjerenja koji služi prilagođavanju. Prije ispitivanja matični motor uhodat će se postupkom opisanim u stavku 3. Dodatka 2. Priloga 4.A.

4.2.1.1. Na zahtjev proizvođača motor se smije ispitati s trećim gorivom umjesto gorivom G23 (gorivo 3) ako se faktora pomaka Sλ nalazi između 0,89 (tj. u području ispod GR) i 1,19 (tj. u području iznad G25), npr. kada je gorivo 3 gorivo s tržišta. Rezultat tog ispitivanja smije se koristiti kao temelj za ocjenu usklađenosti proizvodnje.

4.2.1.2. Omjer rezultata emisije „r” utvrdit će se za svaki štetni sastojak kako slijedi: ili, i,

4.2.1.3. Prilikom dostave kupcu motor će na sebi imati oznaku (vidjeti stavak 4.11) koja označava za koji tip plinova je taj motor homologiran.

4.2.2. Homologacija emisije ispušnih plinova motora na prirodni plin ili ukapljeni naftni plin podešen za rad ili s jednim konkretnim sastavom plina:

4.2.2.1. Matični motor ispunjavat će emisijske zahtjeve o pogonu referentnim gorivima GR i G25 u slučaju prirodnog plina ili zahtjeve o referentnim gorivima A i B u slučaju ukapljenog naftnog plina, definiranima u Prilogu 5. Između ispitivanja dopušteno je usklađivanje sustava dovoda goriva. To će se usklađivanje sastojati od rekalibracije baze podataka goriva bez mijenjanja osnovne strategije kontrole ili osnovne strukture baze podataka. Ako je potrebno, dopuštena je zamjena dijelova koji su izravno povezani s količinom toka goriva (kao što su mlaznice za ubrizgavanje).

4.2.2.2. Na zahtjev proizvođača motor se može ispitati s referentnim gorivima GR i G23 ili s referentnim gorivima G25 i G23, u kojem je slučaju homologacija valjana samo za H-skupinu ili L-skupinu plinova redom.

4.2.2.3. Prilikom dostave kupcu motor će na sebi imati oznaku (vidjeti stavak 4.11) koja označava za koji je sastav goriva taj motor kalibriran. Homologacija motora na prirodni plin Stavak 4.1.: Dodjeljivanje homologacije za više goriva Broj ispitnih ciklusa Izračunavanje „r” Stavak 4.2.: Dodjeljivanje homologacije ograničene na raspon goriva Broj ispitnih ciklusa Izračunavanje „r” Vidjeti stavak 4.1.2. Motor na prirodni plin prilagodljiv bilo kojem sastavu goriva GR (1) i G25 (2) na zahtjev proizvođača motor se može ispitati s dodatnim gorivom s tržišta (3), ako je Sλ = 0,89 – 1,19 2 (max. 3) i, ako se ispituje s dodatnim gorivom i Vidjeti stavak 4.1.3. Motor na prirodni plin koji se sam prilagođava zamjenom GR (1) i G23 (3) za H i G25 (2) i G23 (3) za L na zahtjev proizvođača motor se može ispitati s tržišnim gorivom (3) umjesto s G23, ako je Sλ = 0,89 – 1,19 2 za H-skupinu, i 2 za L-skupinu; na pozicijama zamjene redom 4. i Vidjeti stavak 4.2.1. motor na prirodni plin podešen za rad ili s H-tipom plina ili s L-tipom plina GR (1) i G23 (3) za H ili G25 (2) i G23 (3) za L na zahtjev proizvođača motor se može ispitati s tržišnim gorivom (3) umjesto s G23, ako je Sλ = 0,89 – 1,19 2 za H-skupinu ili 2 za L-skupinu 2. za H-skupinu ili za L-skupinu Vidjeti stavak 4.2.2. Motor na prirodni plin podešen za rad s jednim konkretnim sastavom goriva GR (1) i G25 (2), dopušteno je usklađivanje između ispitivanja; na zahtjev proizvođača motor se može testirati s: GR (1) i G23 (3) za H ili G25 (2) i G23 (3) za L 2. ili 2 za H-skupinu ili 2 za L-skupinu 2. 2 Omologarea motoarelor alimentate cu LPG Stavak 4.1.: Dodjeljivanje homologacije za više goriva Broj ispitnih ciklusa Izračunavanje „r” Stavak 4.2.: Dodjeljivanje homologacije ograničene na raspon goriva Broj ispitnih ciklusa Izračunavanje „r” vidjeti stavak 4.1.5 Motor na ukapljeni naftni plin prilagodljiv bilo kojem sastavu goriva gorivo A i gorivo B 2. vidjeti stavak 4.2.2 Motor na ukapljeni naftni plin podešen za rad s jednim konkretnim sastavom goriva gorivo A i gorivo B, dopušteno je usklađivanje između ispitivanja; 2.

4.3. Homologacija emisije ispušnih plinova člana obitelji motora.

4.3.1. Uz iznimku slučaja opisanog u stavku 4.3.2. homologacija matičnog motora proširit će se na sve članove obitelji motora bez provođenja daljnjih ispitivanja, za bilo koji sastav goriva unutar skupine goriva za koje je matičnom motoru odobrena homologacija (u slučaju motora opisanih u stavku 4.2.2.), ili za istu skupnu goriva (u slučaju motora opisanih bilo u stavku 4.1. ili u stavku 4.2.) za koje je matičnom motoru odobrena homologacija.

4.3.2. Sekundarni ispitivani motor U slučaju zahtjeva za homologaciju motora, ili vozila s obzirom na njegov motor, a pri tom taj motor pripada obitelji motora, ako tehnička služba utvrdi da predani zahtjev, u odnosu na odabrani matični motor, u potpunosti ne predstavlja obitelj motora definiranu u Prilogu 1., Dodatak 2., ona može izabrati i ispitati jedan alternativan i ako je to potrebno jedan dodatni referentni ispitni motor.

4.4 Svaki homologirani tip dobiva svoj homologacijski broj. Prve dvije znamenke homologacije (trenutačno 05, što odgovara nizu izmjena 05) pokazuju niz izmjena koje uključuju najnovije velike tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme objave homologacije. Ista Ugovorna strana ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu motora ili drugom tipu vozila.

4.5. Obavijest o suglasnosti, produženju, odbijanju homologacije ili da je proizvodnja tipa motora ili tipa vozila definitivno prekinuta, sukladno ovom Pravilniku, bit će priopćena Stranama u Sporazumu 1958 (1958 Agreement) koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem formulara sukladno predlošku iz priloga 2A ili 2B, kako je primjenjivo, ovom Pravilniku. Bit će prikazane i vrijednosti izmjerene tijekom ispitivanja tipa.

4.6. Međunarodna oznaka mora biti pričvršćena, čitljiva i na dostupnom mjestu za svaki motor koji odgovara tipu homologiranog motora koji je homologiran ovim Pravilnikom te za svako vozilo koje odgovara tipu homologiranog vozila koje je homologirano ovim Pravilnikom, a sastoji se od:

4.6.1. kruga u kojem se nalazi slovo „E” iza kojega slijedi razlikovni broj zemlje izdavatelja homologacijskog certifikata; (8)

4.6.2. broja ovog Pravilnika, iza kojeg slijedi slovo „R”, povlaka i broj homologacije, desno od kruga navedenog u stavku

4.6.3. Međutim, oznaka homologacije sadržavat će dodatni znak nakon slova „R”, radi razlikovanja faza emisije (ograničenja emisije, sustav ugrađene dijagnostike (OBD) itd.) za koje je homologacija odobrena u skladu s idućom tablicom: Znak Red (9) OBD faza I (10) OBD faza II Vijek trajanja i u uporabi NOx kontrola (11) B B1(2005) DA — DA — C B1(2005) DA — DA DA D B2(2008) DA — DA — E B2(2008) DA — DA DA F B2(2008) — DA DA — G B2(2008) — DA DA DA H C DA — DA — I C DA — DA DA J C — DA DA — K C — DA DA DA

4.6.3.1. Za motore na prirodni plin oznaka homologacije sadržavat će sufiks nakon oznake nacije, svrha kojeg je razlikovati za koju je skupinu plinova odobrena homologacija. Oznaka će biti kako slijedi:

4.6.3.1.1. H u slučaju da je motor homologiran i kalibriran za H-tip plinova;

4.6.3.1.2. L u slučaju da je motor homologiran i kalibriran za L-tip plinova;

4.6.3.1.3. HL u slučaju da je motor homologiran i kalibriran i za H-tip i za L-tip plinova;

4.6.3.1.4. Ht u slučaju da je motor homologiran i kalibriran za neki određeni sastav plina H-tipa plinova, i moguće ga je finim podešavanjem dovoda goriva prebaciti na neki drugi određeni plin H-tipa plinova;

4.6.3.1.5. Ht u slučaju da je motor homologiran i kalibriran za neki određeni sastav plina L-tipa plinova, i moguće ga je finim podešavanjem dovoda goriva prebaciti na neki drugi određeni plin L-tipa plinova;

4.6.3.1.6. HLt u slučaju da je motor homologiran i kalibriran za neki određeni sastav plina bilo kojeg tipa, H-tipa plinova ili L-tipa plinova, i moguće ga je finim podešavanjem dovoda goriva prebaciti na neki drugi određeni plin bilo kojeg tipa, H-tipa plinova ili L-tipa plinova.

4.7. Ako vozilo odgovara tipu homologiranog vozila prema jednom ili više drugih Pravilnika dodanih Sporazumu, u zemlji koja je odobrila homologaciju ovim Pravilnikom, simbol propisan u stavku 4.6.1. ne mora se ponoviti. U tom slučaju, Pravilnik i brojevi homologacije te dodatni simboli svih Pravilnika prema kojima je odobrena homologacija na temelju ovog Pravilnika, bit će stavljeni u vertikalne stupce desno od simbola propisanog u stavku 4.6.1.

4.8. Homologacijska oznaka bit će postavljena blizu ili na tvorničku pločicu s podacima koju je na homologirani tip pričvrstio proizvođač.

4.9. Prilog 3 ovom Pravilniku sadrži primjere izvedbi homologacijskih oznaka.

4.10. Homologirani će motor, pored homologacijske oznake, kao tehnička jedinica nositi:

4.10.1. zaštitni znak ili zaštićeno ime proizvođača motora;

4.10.2. trgovački opis proizvođača.

4.11. Oznake U slučaju motora na prirodni plin ili ukapljeni naftni plin homologirane na ograničen raspon goriva, primjenjuje se iduća tablica:

4.11.1. Sadržaj Sljedeći podaci moraju biti navedeni: Za slučaj iz stavka 4.2.1.3. na oznaci će pisati „RIMJENJIVATI SAMO S PRIRODNIM PLINOM H-TIPA”, (engl. ONLY FOR USE WITH NATURAL GAS RANGE H). Prema potrebi „H” se mijenja s „L”. Za slučaj iz stavka 4.2.2.3. na oznaci će pisati „PRIMJENJIVATI SAMO S PRIRODNIM PLINOM S TEHNIČKIM OPISOM ...” (engl. ONLY FOR USE WITH NATURAL GAS SPECIFICATION ...) ili P„RIMJENJIVATI SAMO S UKAPLJENIM NAFTNIM PLINOM S TEHNIČKIM OPISOM ...” (engl. ONLY FOR USE WITH LIQUEFIED PETROLEUM GAS SPECIFICATION ...), prema potrebi. Svi podaci u značajnim tablicama u Prilogu 5 bit će navedeni s pojedinačnim sastavnicama i ograničenjima kako je odredio proizvođač motora. Slova i brojke moraju biti visoki najmanje 4 mm. Napomena : Ako nedostatak prostora ne dopušta takvo označivanje, može se postaviti pojednostavljeni kod. U tom slučaju objašnjenje koje sadrži sve gore navedene podatke mora biti lako dostupno svakoj osobi koja puni spremnik goriva, koja vrši održavanje ili popravke motora i njegovih priključnih uređaja, a isto tako i nadležnom tijelu vlasti. Mjesto i sadržaj tih objašnjenja odredit će se dogovorom između proizvođača i tijela za homologaciju.

4.11.2. Oznake Oznaka mora trajati za cijelo vrijeme životnog vijeka motora. Oznake moraju biti jasno čitljive, a slova i brojke moraju biti neizbrisive. Osim toga oznake moraju biti pričvršćene tako da traju za cijelo vrijeme korisnog životnog vijeka motora i da se ne mogu ukloniti a da ih se ne izbriše ili uništi.

4.11.3. Postavljanje Oznake moraju biti učvršćene na dijelu motora koji je nužan za njegov uobičajeni rad i koji se u pravilu ne mijenja za vrijeme vijeka trajanja motora. Osim toga te oznake moraju biti postavljene tako da ih prosječna osoba može lako uočiti, nakon što je motor opremljen sa svim pomoćnim uređajima potrebnim za njegov rad.

4.12. U slučaju zahtjeva za homologaciju tipa vozila s obzirom na njegov motor, oznaka propisana u stavku 4.11 postavit će se i blizu otvora za punjenje goriva.

4.13. U slučaju zahtjeva za homologaciju tipa vozila s homologiranim motorom, oznaka propisana u stavku 4.11. postavit će se i blizu otvora za punjenje goriva.

5. TEHNIČKI ZAHTJEVI I ISPITIVANJA

5.1. Opći podaci

5.1.1 Oprema za kontrolu emisije

5.1.1.1. Sastavni dijelovi koji mogu imati utjecaj na emisiju plinovitih i čestičnih onečišćujućih tvari iz dizelskih motora i motora na plin konstruirati će se, sastaviti i ugraditi tako da, pri uobičajenom radu, motoru omoguće usklađenost s odredbama ovog Pravilnika.

5.1.2. Zabranjena je uporaba strategije neuspjeha.

5.1.2.1. Uporaba motora s više postavki zabranjeno je dok se odgovarajuće i jasne odredbe u vezi motora s više postavki ne propišu u ovom Pravilniku.

5.1.3. Strategija kontrole emisija

5.1.3.1. Svi elementi konstrukcije i strategije za kontrolu emisije (ESC) koji mogu imati utjecaj na emisiju plinovitih i čestičnih onečišćujućih tvari iz dizelskih motora i motora na plin konstruirati će se, sastaviti i ugraditi tako da, pri uobičajenom radu, motoru omoguće usklađenost s odredbama ove. ESC se sastoji od osnovne strategije za kontrolu emisije (BECS) i jedne ili više pomoćnih strategija za kontrolu emisije (AECS).

5.1.4. Zahtjevi za osnovnu strategiju za kontrolu emisije

5.1.4.1. Osnovna strategija za kontrolu emisije (BECS) bit će konstruirana tako da omogući motoru, pri uobičajenom radu, usklađenost s odredbama ovog Pravilnika. Uobičajeni rad nije ograničen na uvjete uporabe kako je specificirano u stavku 5.1.5.4.

5.1.5. Zahtjevi za pomoćnu strategiju za kontrolu emisije

5.1.5.1. Pomoćna strategija za kontrolu emisije (AECS) može se ugraditi u motor ili vozilo pod uvjetom da AECS: (a) radi isključivo izvan uvjeta uporabe kako je specificirano u stavku 5.1.5.4. u svrhe definirane u stavku 5.1.5.5. ili, (b) se aktivira isključivo u uvjetima uporabe kako je specificirano u stavku 5.1.5.4. u svrhe definirane u stavku 5.1.5.6. i ne radi duže nego što je potrebno za te svrhe.

5.1.5.2. Pomoćna strategija za kontrolu emisije (AESC) koja radi u uvjetima uporabe kako je specificirano u stavku 5.1.5.4. i koja rezultira uporabom različite ili modificirane strategije za kontrolu emisije (ECS) pored one koje se obično koristi tijekom primjenjivih ciklusa ispitivanja emisija, bit će dopuštena, u skladu sa zahtjevima u stavku 5.1.7., ako je u potpunosti dokazano da ta mjera neće trajno smanjiti učinkovitost sustava za kontrolu emisija. U svim drugim slučajevima, strategija će se smatrati strategijom neuspjeha.

5.1.5.3. Pomoćna strategija za kontrolu emisije (AESC) koja radi izvan uvjeta uporabe kako je specificirano u stavku 5.1.5.4. bit će dopuštena, u skladu sa zahtjevima u stavku 5.1.7., ako je u potpunosti dokazano da je ta mjera minimalna potrebna strategija u svrhe opisane u stavku 5.1.5.6. a s obzirom na zaštitu okoliša i druge tehničke vidove. U svim drugim slučajevima, strategija će se smatrati strategijom neuspjeha.

5.1.5.4. Kao što je opisano u stavku 5.1.5.1., idući uvjeti uporabe vrijede u ustaljenim fazama i prijelaznim fazama rada motora: (a) visina koja ne prelazi 1 000 metara (ili jednak atmosferski tlak od 90 kPa) i; (b) temperatura okoline unutar raspona od 275 K do 303 K (2 °C do 30 °C) i; (12) (13) (c) temperatura rashladne tekućine motora unutar raspona od 343 K do 373 K (70 °C do 100 °C).

5.1.5.5. Pomoćna strategija za kontrolu emisije (AECS) može se ugraditi u motor ili vozilo pod uvjetom da je rad AECS-a uključen u homologacijsko ispitivanje koje se primjenjuje i da se aktivira u skladu sa stavkom 5.1.5.6.

5.1.5.6. AECS se uključuje: (a) samo ugrađenom signalizacijom u svrhu zaštite sustava motora (uključujući i zaštitu uređaja za regulaciju dotoka zraka) i/ili zaštitu vozila od oštećenja, ili; (b) u svrhe kao što su siguran rad, standardni način kontrole emisije i pogon u nuždi, (c) u takve svrhe kao što je sprječavanje prekomjerne emisije, hladnog pogona ili zagrijavanja, ili; (d) ako se koristi u zamjenu kontrole jedne regulirane onečišćujuće tvari u nekim određenim uvjetima okoline ili rada u korist toga da se održi kontrola nad svim drugim reguliranim onečišćujućim tvarima unutar graničnih vrijednosti emisije koje su prikladne za motor u pitanju. Ukupni su učinci takve pomoćne strategije za kontrolu emisije (AECS) nadomjestiti prirodan fenomen i to na takav način koji osigurava prihvatljivu kontrolu svih emisijskih sastavnica.

5.1.6. Zahtjevi za ograničivače okretnog momenta

5.1.6.1. Ograničivač okretnog momenta dopušten je u slučaju usklađenosti sa zahtjevima u stavku 5.1.6.2. or 5.5.5. U svim drugim slučajevima, ograničivač okretnog momenta smatrat će se strategijom neuspjeha.

5.1.6.2. Ograničivač okretnog momenta može se ugraditi u motor ili vozilo pod uvjetom da: (a) ograničivač se uključuje isključivo ugrađenom signalizacijom u svrhu zaštite elektropogona ili konstrukcije vozila od oštećenja i/ili u svrhu sigurnosti vozila, uključivanja priključnog pogonskog vratila, kada vozilo stoji, ili zbog mjera radi osiguravanja ispravnog rada deNOx sustava, i; (b) ograničivač okretnog momenta uključuje se samo privremeno, i; (c) ograničivač okretnog momenta ne mijenja strategiju za kontrolu emisije (ECS), i; (d) u slučaju zaštite priključnog pogonskog vratila ili elektropogona, ograničivač je ograničen na stalnu vrijednost, neovisno od brzine vrtnje motora, s time da ne premašuje okretni moment pri punom opterećenju; (e) uključuje se na isti način radi ograničavanja rada vozila da bi se vozača potaknulo na poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osigurao ispravan rad NOx kontrolnih mjera unutar sustava motora.

5.1.7. Posebni zahtjevi za elektroničke sustave za kontrolu emisije

5.1.7.1. Potrebna dokumentacija Proizvođač mora dostaviti dokumentaciju koja omogućuje uvid u sve elemente konstrukcije i strategije za kontrolu emisije (ECS), ograničivač okretnog momenta sustava motora te sredstva pomoću kojih se, na izravan ili neizravan način, upravlja njegovim izlaznim veličinama. Dokumentacija se treba sastojati od dva dijela: (a) službena dokumentacija, koja se tehničkoj službi predaje u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju, uključivat će puni opis strategije za kontrolu emisije (ECS) i, ako je potrebno, ograničivača okretnog momenta. Ta dokumentacija može biti kratka ako je iz nje vidljivo da su u njoj definirane sve izlazne veličine, koje dopušta matrica, dobivene iz raspona kontrole unosa pojedinačnih jedinica. Ti se podaci prilažu potrebnoj dokumentaciji koja je navedena u stavku 3. ovog Pravilnika; (b) dodatne dokumentacije iz koje je vidljivo koje je parametre izmijenila eventualna pomoćna strategija za kontrolu emisije (AECS) te u kojim graničnim uvjetima ta strategija radi. Dodatna dokumentacija treba sadržavati opis logike upravljanja sustavom goriva, strategija podešavanja vremena i točki paljenja u svim fazama rada. Dodatna dokumentacija također treba sadržavati opis ograničivača okretnog momenta opisan u stavku 5.5.5. ovog Pravilnika. Dodatna dokumentacija također treba sadržavati obrazloženje za uporabu pomoćne strategija za kontrolu emisije (AECS) i uključivati dodatne materijale i rezultate ispitivanja koji pokazuju kako eventualne pomoćne strategije za kontrolu emisije ugrađene u motor ili vozilo, utječu na emisije ispušnih plinova. Obrazloženje za uporabu pomoćne strategije za kontrolu emisije može se temeljiti na rezultatima ispitivanja i/ili pouzdanoj inženjerskoj analizi. Ta dodatna dokumentacija smatra se strogo povjerljivom, ali na zahtjev tijela za homologaciju mora biti dostupna za pregled. Tijelo za homologaciju držat će navedeni materijal strogo povjerljivim.

5.1.8. Specifično za homologaciju motora u skladu s redom A tablice u stavku 5.2.1. (motori na kojima se obično ne provodi ETC ispitivanje)

5.1.8.1. Kako bi se provjerilo treba li neku strategiju ili mjeru smatrati strategijom neuspjeha u skladu s definicijama u stavku 2, tijelo nadležno za homologaciju i/ili tehnička služba mogu zatražiti dodatno ispitivanje za NOx pomoću ETC-a koje se može obaviti zajedno s homologacijskim ispitivanjem ili s postupcima za provjeravanje usklađenosti proizvodnje.

5.1.8.2. Kod provjera koje se vrše kako bi se utvrdilo treba li neku strategiju ili mjeru smatrati strategijom neuspjeha u skladu s definicijama u stavku 2, prihvaća se dodatno odstupanje od 10 % u odnosu na odgovarajuću graničnu vrijednost NOx.

5.1.9. Odredbe o sigurnosti elektroničkog sustava

5.1.9.1. Sva vozila s jedinicom za upravljanje emisijama uključivat će značajke za sprječavanje izmjena, osim ako ih nije odobrio proizvođač. Proizvođač će dopustiti izmjene ako su te izmjene nužne za dijagnostiku, servis, pregled, naknadno opremanje ili popravak vozila. Svi računalni kodovi koji se mogu reprogramirati ili operativni parametri bit će zaštićeni od nedopuštenih intervencija i pružati razinu zaštite koja odgovara odredbama u ISO 15031-7 (SAE J2186) pod uvjetom da se razmjena podataka o sigurnosti provodi prema protokolima i dijagnostičkim konektorima kako je opisano u stavku 6. Priloga 9A ovom Pravilniku. Svi uklonjivi kalibracijski memorijski čipovi bit će iscrtani, zatvoreni u svoje kućište ili zaštićeni elektroničkim algoritmima i neće ih biti moguće mijenjati bez uporabe posebnih alata i postupaka.

5.1.9.2. Ne smije biti moguće mijenjati radne parametre računalno kodiranog motora bez upotrebe posebnih alata i postupaka (npr. lemljeni ili zaliveni sastavni dijelovi ili zabrtvljena (ili zalemljena) računalna kućišta).

5.1.9.3. Proizvođači će poduzeti primjerne korake da se pobrinu za to da postavke najveće količine dotoka goriva zaštite od nedopuštenih intervencija dok je vozilo u prometu.

5.1.9.4. Proizvođači od tijela za homologaciju mogu tražiti izuzeće od jedne od ovih zahtjeva za ona vozila za koja je mala vjerojatnost da će im biti potrebna zaštita. Kriteriji koje će tijelo za homologaciju koristiti u procjenjivanju izuzeća uključivat će, ali neće biti ograničeni na, trenutačnu dostupnost radnih čipova, najveći sposobnost vozila te predviđeni prodajni opseg vozila.

5.1.9.5. Proizvođači koji koriste sustave računalnih kodova koji se mogu programirati (npr. električnu izbrisivu memoriju samo za čitanje EEPROM) moraju spriječiti neovlašteno reprogramiranje. Mnogi će proizvođači uključiti napredne strategije za zaštitu od nedopuštenih intervencija i neželjenog upisa koje zahtijevaju elektronički pristup proizvođačevu računalu na drugom mjestu koje održava proizvođač. Tijelo za homologaciju može odobriti i druge metode koje će dati jednaku razinu zaštite od nedopuštenih intervencija.

5.2. Značajke koje se odnose na emisiju plinovitih i čestičnih onečišćujućih tvari i dima.

Za homologacijsko ispitivanje tipa ili u skladu s redom B1 ili redom B2 ili redom C tablica u stavku 5.2.1. emisije će se odrediti ESC, ELR i ETC ispitivanjem.

Emisija plinova motora na plin odredit će se ETC ispitivanjem.

Postupci ESC i ELR ispitivanja opisani su u Prilogu 4.A, Dodatku 1., a postupak ETC ispitivanja u Prilogu 4A, dodacima 2. i 3.

Emisija plinovitih onečišćujućih tvari i, ako je primjenjivo, čestičnih onečišćujućih tvari, te dima, ako je primjenjivo, motora predanog na ispitivanje izmjerit će se postupkom opisanim u Prilogu 4.A, Dodatku 4. Preporučeni sustavi za analizu plinovitih onečišćujućih tvari, za uzorkovanje čestica te mjerni sustav za dim opisani su u Prilogu 4.A, Dodatku 7.

Druge sustave ili analizatore Tehnička služba može odobriti ako se pokaže da donose istovjetne rezultate pri odgovarajućim ciklusima ispitivanja. Određivanje istovjetnosti sustava temeljit će se na studiji međuodnosa koja uključuje 7 parova uzoraka (ili više) iz sustava koji se razmatra i jednog od referentnih sustava iz ovog Pravilnika. Za emisiju čestica istovjetan referentni sustav može biti isključivo sustav s razrjeđivanjem punog protoka ili sustav s razrjeđivanjem djelomičnog protoka koji zadovoljavaju zahtjeve ISO 16183. „Rezultati” se odnose na vrijednost emisije točno određenog ciklusa. Korelacijska ispitivanja obavit će se u istom laboratoriju, s istom mjernom opremom, na istom motoru, a poželjno je da se ispitivanja provedu istodobno. Kriterij istovjetnosti srednjih vrijednosti para uzorka utvrdit će se statistikama F-ispitivanja i t-ispitivanja opisanim u Prilogu 4 ovom Pravilniku, dobivenih iz istih laboratorija, s istom mjernom opremom na istom motoru. Eliminirani kriteriji utvrditi će se u skladu s ISO 5725 i izbacit će se iz baze podataka. Novi sustav može se uključiti u ovaj Pravilnik samo ako se određivanje istovrijednosti temelji na izračunu ponovljivosti i obnovljivosti, kako je opisano u ISO 5725.

5.2.1. Granične vrijednosti Specifična masa ugljikovog monoksida, sveukupnih ugljikovodika, dušikovih oksida i čestica, određenih ESC ispitivanjem, te neprozirnost dima, određena ELR ispitivanjem, neće biti veće od vrijednosti prikazanih u tablici 1. Specifična masa ugljikovog monoksida, nemetanskih ugljikovodika, metana, dušikovih oksida i čestica, određenih ESC ispitivanjem, neće biti veće od vrijednosti prikazanih u tablici 2. Tablica 1. granične vrijednosti — ESC i ELR ispitivanje Red Masa ugljičnog monoksida (CO) g/kWh Masa ugljikovodika (HC) g/kWh Masa dušikovih oksida (NOx) g/kWh Masa čestica (PT) g/kWh Dim m- 1 A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10//0,13 (14) 0,8 B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 Tablica 2. Granične vrijednosti — ETC ispitivanje Red Masa ugljičnog monoksida (CO) g/kWh Masa ugljikovodika bez metana (NMHC) g/kWh Masa (CH4) (15) g/kWh Masa dušikovih oksida (NOx) g/kWh Masa čestica (PT) (16) g/kWh A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16//0,21 (17) B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02

5.2.2. Mjerenje ugljikovodika kod dizelskih motora i kod motora na plin

5.2.2.1. Proizvođač može odabrati mjerenje mase sveukupnih ugljikovodika (THC), pri ETC ispitivanju, mjesto mjerenja mase ugljikovodika bez metana. U tom slučaju granična vrijednost mase sveukupnih ugljikovodika ista je kao i vrijednost mase ugljikovodika bez metana prikazana u tablici 2.

5.2.3. Posebni zahtjevi za dizelske motore

5.2.3.1. Specifične mase dušikovih oksida mjerene kod nasumce odabranih kontrolnih točaka unutar područja ESC ispitivanja, ne smiju za više od 10 % prijeći vrijednosti interpolirane pomoću susjednih faza ispitivanja (referenca Prilog 4A, Dodatak 1. stavci 5.6.2. i 5.6.3.).

5.2.3.2. Vrijednost dima pri nasumce odabranoj brzini vrtnje ELR ispitivanja ne smije prijeći veću vrijednost dima, od dvije susjedne brzine vrtnje, za više od 20 %, ili pak graničnu vrijednost za više od 5 %, zavisno od toga koja je veća.

5.3. Vijek trajanja i faktori propadanja

5.3.1. Proizvođač treba dokazati da motor s kompresijskim paljenjem ili motor na plin homologiran s obzirom na granične vrijednosti emisije u skladu s redom B1 ili redom B2 tablica u stavku 5.2.1., neće prelaziti te granične vrijednosti emisije tijekom svojeg vijeka trajanja od:

5.3.1.1. 100 000 km ili pet godina, što god prije dođe, u slučaju motora koji se ugrađuju u vozila kategorije N1, M1 > 3,5 tona i M2;

5.3.1.2. 200 000 km ili šest godina, što god prije dođe, u slučaju motora koji se ugrađuju u vozila kategorija N2, N3 s najvećom tehnički dopustivom masom koja ne prelazi više od 16 tona, te kategorije M3 Klasa I, Klasa II, Klasa A i Klasa B s najvećom tehnički mogućom dopustivom masom koja ne prelazi više od 7,5 tone;

5.3.1.3. 500 000 km ili sedam godina, što god prije dođe, u slučaju motora koji se ugrađuju u vozila kategorije N3 s najvećom tehnički dopustivom masom koja ne prelazi više od 16 tona, te kategorije M3, Klasa II i Klasa B s najvećom tehnički dopustivom masom koja ne prelazi više od 7,5 tona.

5.3.2. U svrhu ovog Pravilnika proizvođač će utvrditi faktore propadanja koji će se koristiti za dokazivanje da plinovite ili čestične emisije obitelji motora ili sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova obitelji motora, neće prelaziti granične vrijednosti emisije izražene u tablicama u stavku 5.2.1. tijekom odgovarajućeg vijeka trajanja utvrđenog u stavku 5.3.1.

5.3.3. Postupci dokazivanja usklađenosti motora ili sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova obitelji motora sa značajnim graničnim vrijednostima emisije, tijekom odgovarajućeg razdoblja vijeka trajanja, opisani su u Prilogu 7 ovom Pravilniku.

5.4. Sustav ugrađene dijagnostike (OBD)

5.4.1. U motor s kompresijskim paljenjem homologiran s obzirom na granične vrijednosti emisije u skladu s redom B1 ili redom C tablica u stavku 5.2.1. ili vozilo koje za pogon koristi takav motor, bit će ugrađen takav sustav ugrađene dijagnostike (OBD) koji vozaču signalizira prisutnost nepravilnosti ako se granične vrijednosti sustava ugrađene dijagnostike, u skladu s redom B1 ili redom C tablica u stavku 5.4.4., premaše. Sustav ugrađene dijagnostike (OBD) za kontrolu emisije mora biti usklađen sa zahtjevima Priloga 9A ovom Pravilniku.

5.4.1.1. U slučaju sustava naknadne obrade ispušnih plinova, sustav ugrađene dijagnostike može pratiti pojavu velikih funkcionalnih kvarova bilo čega od dolje navedenog: (a) katalizatora, ako je ugrađen kao zasebna jedinica, bilo da jest ili nije dio deNOx sustava ili dizelskog čestičnog filtra; (b) sustava deNOx, ako je ugrađen; (c) dizelski čestični filtar, ako je ugrađen; (d) kombinirani deNOx-dizelski čestični filtar.

5.4.2. Od 1. listopada 2008. za nove homologacije, te od 1. listopada 2009. za sve homologacije, motor s kompresijskim paljenjem ili motor na plin homologiran s obzirom na granične vrijednosti emisije u skladu s redom B2 ili redom C tablica u stavku 5.2.1., ili vozilo koje za pogon koristi takav motor, bit će ugrađen sustav ugrađene dijagnostike (OBD) koji vozaču signalizira prisutnost nepravilnosti ako se granične vrijednosti sustava ugrađene dijagnostike, u skladu s redom B2 ili redom C tablica u stavku 5.4.4., 5.4.4. premaše. Sustav ugrađene dijagnostike (OBD) za kontrolu emisije mora biti usklađen sa zahtjevima Priloga 9A ovom Pravilniku.

5.4.3. Sustav ugrađene dijagnostike također uključuje sučelje između elektroničke upravljačke jedinice motora (EECU) i bilo kojeg drugog motora ili električnog ili elektroničkog sustava vozila koji pružaju informacije EECU jedinici ili primaju informacije iz nje, a koje utječu na ispravan rad sustava za kontrolu emisije, kao što je sučelje između EECU jedinice i elektroničke upravljačke jedinice propuštanja.

5.4.4. Granične vrijednosti sustava ugrađene dijagnostike moraju biti kako je navedeno ispod: Red Motori s kompresijskim paljenjem Masa dušikovih oksida (NOx) g/kWh Masa čestica (PT) g/kWh B1 (2005) 7,0 0,1 B2 (2008) 7,0 0,1 C (EEV) 7,0 0,1

5.4.5. Puni i jedinstven pristup podacima sustava ugrađene dijagnostike (OBD) bit će osiguran u svrhu daljnjeg ispitivanja, dijagnosticiranja, servisiranja i popravka u skladu sa značajnim odredbama ECE Pravilnika br. 83 i odredbama koje se tiču zamjenskih komponenti koje osiguravaju usklađenost sa sustavima ugrađene dijagnostike.

5.4.6. Proizvodnja motora u maloj seriji Kao alternativa zahtjevima ovog stavka, proizvođači motora čija je globalna godišnja proizvodnja tipa motora, koji pripada OBD obitelji motora: (a) manja od 500 jedinica godišnje, mogu dobiti homologaciju na temelju zahtjeva trenutačnog Pravilnika gdje se motor prati samo za neprekinutost strujnog kruga, a sustav naknadne obrade za veliki funkcionalni kvar; (b) manja od 50 jedinica godišnje, mogu dobiti homologaciju na temelju zahtjeva trenutačnog Pravilnika gdje se kompletni sustavi za kontrolu emisije (tj. motor i sustav naknadne obrade) prate samo za neprekinutost strujnog kruga. Tijelo za homologaciju obavijestit će ugovorne stranke o okolnostima svake homologacije odobrene na temelju ove odredbe.

5.5. Zahtjevi za osiguravanje pravilnog djelovanje mjera za kontrolu emisije NOx-a

5.5.1. Opći podaci

5.5.1.1. Ovaj se stavak odnosi na sustave motora na kompresijsko paljenje bez obzira na tehnologiju koja je korištena da bi se zadovoljile granične vrijednosti emisije iz tablice u stavku 5.2.1.

5.5.1.2. Datumi početka uporabe Datumi počeka uporabe bit će u skladu sa stavkom 13. ovog Pravilnika.

5.5.1.3. Svi sustavi motora obuhvaćeni ovim stavkom bit će konstruirani i ugrađeni tako da mogu zadovoljiti ove zahtjeve tijekom životnog vijeka motora.

5.5.1.4. Proizvođaču će u Prilogu 1. biti osigurani podaci koji točno opisuju funkcionalne značajke rada sustava motora obuhvaćenog ovim stavkom.

5.5.1.5. U svojem zahtjevu za homologaciju, ako sustav motora zahtijeva reagens, proizvođač će specificirati značajke svih reagensa koje koristi sustav za naknadnu obradu, npr. vrstu i koncentracije, radnu temperaturu, pozivanja na međunarodne standarde itd.

5.5.1.6. Uzimajući u obzir zahtjeve u stavku 5.1., svi sustavi motora obuhvaćeni ovim stavkom zadržat će svoju funkciju kontrole emisije tijekom svih uvjeta do kojih može doći na teritorij ugovornih stranaka, posebno pri niskim temperaturama okoline.

5.5.1.7. U svrhu homologacije, proizvođač će tehničkoj službi demonstrirati da emisije amonijaka sustava motora koji zahtijevaju reagense, u ciklusu ispitivanja emisija koji se koristi, ne prelaze srednju vrijednost od 25 ppm.

5.5.1.8. Za sustav motora koji zahtijeva reagens, svaki zasebni spremnik za reagens ugrađen u vozilo uključivat će mogućnost uzimanja uzorka bilo koje tekućine unutar spremnika. Mjesto uzimanja uzorka bit će lako dostupno bez uporabe posebnih alata ili uređaja.

5.5.2. Zahtjevi za održavanje

5.5.2.1. Proizvođač će poslati ili pomoći u slanju pismenih uputa svim vlasnicima novih teških radnih vozila ili novih teških radnih motora, u kojima će pisati da će vozača u slučaju neispravnog rada sustava za kontrolu emisije vozila pokazatelj nepravilnosti (MI) obavještavati o problemu i da će motor posljedično raditi smanjenim kapacitetom.

5.5.2.2. Upute će sadržavati zahtjeve koji se tiču ispravnog korištenja i održavanja vozila, uključujući, gdje je potrebno, zahtjeve za uporabu reagensa koji se koriste.

5.5.2.3. upute će biti pisane jasnim jezikom zemlje u kojoj se novo teško radno vozilo ili novi teški radni motor prodaje ili registrira.

5.5.2.4. Upute će navoditi treba li reagense koji se koriste ponovno puniti rukovatelj vozila između uobičajenog održavanja te će navoditi vjerojatnu stopu potrošnje reagensa u skladu s tipom novog teškog radnog vozila.

5.5.2.5. Upute će navoditi točne značajke uporabe potrebnog reagensa i njegova ponovnog punjenja kada je to obavezno da vozilo bude u skladu s potvrdom o usklađenosti koja je izdana za taj tip vozila ili motora.

5.5.2.6. Upute će navoditi da će se kaznenim djelom smatrati uporaba vozila koje ne koristi reagens kada je to potrebno radi smanjenja emisije onečišćujućih tvari te da će, posljedično tomu, svi povoljni uvjeti za kupnju ili rad vozila, stečeni u državi gdje se vozilo registrira ili drugoj državi gdje se vozilo koristi, smatrati nevažećima.

5.5.3. Kontrola emisije NOx sustava motora

5.5.3.1. Neispravan rad sustava motora s obzirom na kontrolu emisije NOx-a (npr. zbog nedostatka potrebnog reagensa, nepravilnog ERG tijeka ili deaktivacije EGR-a) utvrđivat će se praćenjem razine NOx-a senzorima smještenima na mjestu ispušnog protoka.

5.5.3.2. Sva odstupanja razine NOx-a veća od 1,5/kWh iznad prihvatljive granične vrijednosti date u stavku 5.2.1., rezultirat će obavještavanjem vozača aktiviranjem pokazatelja nepravilnosti (MI) kako je opisano u stavku 3.6.5. Priloga 9A ovom Pravilniku.

5.5.3.3. Osim toga, neizbrisivi kod greške koji govori i razlogu zašto NOx prekoračuje razine definirane u stavku 5.5.3.2. bit će pohranjen u skladu sa stavkom 3.9.2. Priloga 9A ovom Pravilniku za najmanje 400 dana ili 9.600 sati rada motora. Razlozi prekoračenja dopuštene razine NO x-a ., minimalno i gdje je potrebno, bit će identificirani u slučajevima praznog spremnika reagensa, prekida aktivnosti doziranja reagensa, nedovoljne kvalitete reagensa, preniske razine potrošnje reagensa, nepravilnog ERG tijeka ili deaktivacije ERG-a. U svim drugim slučajevima, proizvođaču je dopušteno neizbrisivi kod greške nazvati „visoka razina NOx-a - uzrok problema nepoznat”.

5.5.3.4. Ako NOx razina pređe granične vrijednosti OBD-a izražene u tablici u stavku 5.4.4., ograničivač okretnog momenta smanjit će rad motora u skladu sa zahtjevima u stavku 5.5.5. na način koji je vozaču vozila jasno uočljiv. Kada se ograničivač okretnog momenta aktivira, vozač će nastaviti dobivati upozorenja u skladu sa zahtjevima u stavku 5.5.3.2. a neizbrisivi kod greške bit će pohranjen u skladu sa stavkom 5.5.3.3.

5.5.3.5 U slučaju sustava motora koji se oslanjaju na uporabu ERG-a i bez nekog drugog sustava naknadne obrade za kontrolu emisije NOx-a, proizvođač može koristiti alternativnu metodu u vezi s zahtjevom stavka 5.5.3.1. za utvrđivanje razine NO x-a . Za vrijeme homologacije, proizvođač će demonstrirati da je alternativna metoda jednako pravovremena i precizna u utvrđivanju razine NO x-a u usporedbi sa zahtjevima stavka 5.5.3.1. te da pokreće iste posljedice kao što su one navedene u stavcima 5.5.3.2., 5.5.3.3. i 5.5.3.4.

5.5.4. Kontrola reagensa

5.5.4.1. Za vozila koja zahtijevaju korištenje reagensa radi ispunjavanja zahtjeva ovog stavka, poseban mehanički ili elektronički pokazatelj smješten na nadzornoj ploči vozila obavijestiti će vozača o razini reagensa u spremniku reagensa ugrađenom u vozilu. To uključuje upozorenje kada razina reagensa: (a) padne ispod 10 % spremnika ili ispod nekog većeg postotka prema odluci proizvođača, ili (b) padne ispod razine koja odgovara voznoj udaljenosti koju je moguće prijeći s razinom rezervnog goriva koju je specificirao proizvođač. Pokazatelj reagensa bit će smješten u blizini pokazatelja razine goriva.

5.5.4.2. Vozač će biti obaviješten u skladu sa zahtjevima stavka 3.6.5. Priloga 9A ovom Pravilniku, ako se spremnik reagensa isprazni.

5.5.4.3. Čim se spremnik reagensa isprazni, zahtjevi stavka 5.5.5. primjenjivat će se pored zahtjeva stavka 5.5.4.2.

5.5.4.4. Proizvođač može odabrati ispunjavati zahtjeve stavaka od 5.5.4.5. do 5.5.4.12. umjesto ispunjavanja zahtjeva stavka 5.5.3.

5.5.4.5. Sustav motora uključivat će mogućnost određivanja prisutnosti tekućine koja odgovara osobinama reagensa koje je proglasio proizvođač i kako je zabilježeno u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

5.5.4.6. Ako tekućina u spremniku reagensa ne odgovara minimalnim zahtjevima koje je proglasio proizvođač i koji su zabilježeni u Prilogu 1. ovom Pravilniku, primjenjivat će se dodatni zahtjevi stavka 5.5.4.12.

5.5.4.7. Sustav motora uključivat će mogućnost utvrđivanja potrošnje reagensa i u vozilu će omogućivati pristup podacima o potrošnji.

5.5.4.8. Prosječna potrošnja reagensa i prosječna zahtijevana potrošnja reagensa sustava motora u razdoblju proteklih 48 sati rada motora ili u razdoblju koje je potrebno za zahtijevanu potrošnju reagensa od najmanje 15 litara, što god je duže, bit će dostupna putem serijskog ulaza standardnog dijagnostičkog konektora kako se navodi u stavku 6.8.3. Priloga 9A ovom Pravilniku.

5.5.4.9. Da bi se pratila potrošnja reagensa, pratit će se najmanje idući parametri unutar motora: (a) razina reagensa u spremniku ugrađenom u vozilu; (b) protok reagensa ili ubrizgavanje reagensa, koliko je tehnički moguće blizu mjesta ubrizgavanja u sustav za naknadnu obradu.

5.5.4.10. Sva odstupanja veća od 50 % prosječne potrošnje reagensa i prosječne zahtijevane potrošnje reagensa sustava motora tijekom razdoblja definiranog u stavku 5.5.4.8. rezultirat će primjenom mjera navedenih u stavku 5.5.4.12.

5.5.4.11. U slučaju prekida aktivnosti doziranja reagensa primjenjivat će se mjere navedene u stavku 5.5.4.12. To nije potrebno gdje takve prekide zahtijeva elektronička upravljačka jedinica motora (ECU) zbog toga što su radni uvjeti motora takvi da emisija motora ne zahtjeva doziranje reagensa, pod uvjetom da je proizvođač jasno obavijestio tijelo za homologaciju o postojanju takvih radnih uvjeta.

5.5.4.12. Sve nepravilnosti uočene u okviru stavaka 5.5.4.6., 5.5.4.10. ili 5.5.4.11. rezultirat će istim posljedicama i istim redoslijedom kao što su one navedene u stavcima 5.5.3.2., 5.5.3.3. ili 5.5.3.4.

5.5.5. Mjere za sprječavanje nedopuštenih intervencija u sustav naknadne obrade

5.5.5.1. Svi sustavi motora obuhvaćeni ovom stavkom uključivat će ograničivač okretnog momenta koji će upozoravati vozača o nepravilnom radu sustava motora ili o nepravilnom radu vozila i na taj način poticati brzo rješavanje svih kvarova.

5.5.5.2. Ograničivač okretnog momenta aktivirat će se kad se vozilo prvi put zaustavi nakon pojave uvjeta navedenih u stavcima 5.5.3.4., 5.5.4.3., 5.5.4.6., 5.5.4.10. ili 5.5.4.11.

5.5.5.3. Kada se ograničivač okretnog momenta aktivira, okretni moment motora ni u jednom trenutku ne smije prijeći stalne vrijednosti: (a) od 60 % maksimalnog okretnog momenta motora za vozila kategorija N2 > 16 tona, M1 > 7,5 tona, M3/III i M3/B >7,5 tona; (18) (b) od 75 % maksimalnog okretnog momenta motora za vozila kategorija N1, N2, N2 ≤ 16 tona, 3,5 < M1 ≤ 7,5 tona, M2, M3/I, M3/II, M3/A i M3/B ≤ 7,5 tona.

5.5.5.4. Potrebna dokumentacija i ograničivač okretnog momenta određeni su u stavcima od 5.5.5.5. do 5.5.5.8.

5.5.5.5. Detaljni pisani podaci koji u potpunosti opisuju značajke rada sustava za praćenje emisija i ograničivača okretnog momenta, bit će specificirani u skladu s potrebnom dokumentacijom navedenom u stavku 5.1.7.1.(b). Točnije, proizvođač će osigurati podatke o algoritmima koje koristi elektronička upravljačka jedinica (ECU) za dovođenje NOx koncentracija u odnos s određenim emisijama NOx-a (u g/kWh) pri ETC ispitivanju u skladu sa stavkom 5.5.6.5.

5.5.5.6. Ograničivač okretnog momenta deaktivirat će se kada je brzina vrtnje motora u praznom hodu ako uvjeti zbog kojih se ograničivač okretnog momenta aktivirao više ne postoje. Neće doći do automatske deaktivacije ograničivača okretnog momenta ako se razlozi njegove aktivacije nisu uklonili.

5.5.5.7. Deaktivacija ograničivača okretnog momenta neće biti moguća jednostavnim isključivanjem ili alatom za održavanje.

5.5.5.8. Ograničivač okretnog momenta neće se primjenjivati na motorima vozila koje koristi vojska, spasilačke službe, vatrogasci te na motorima vozila hitne pomoći. Trajnu deaktivaciju provest će isključivo proizvođač motora ili vozila te će poseban tip motora unutar obitelji motora biti označen da bi ga se moglo posebno identificirati.

5.5.6. Uvjeti rada sustava za praćenje emisija

5.5.6.1. Sustav za praćenje emisija bit će operativan (a) na svim temperaturama okoline između 266 K i 308 K (- 7 °C i 35 °C); (b) na svim visinama ispod 1 600 m; (c) pri temperaturi rashladne tekućine motora iznad 343 K (70 °C). Ova se stavak ne primjenjuje u slučaju praćenja razine reagensa u spremniku gdje će se praćenje obavljati u svim uvjetima uporabe.

5.5.6.2. Sustav za praćenje emisija može se deaktivirati kada je aktivan pogon u nuždi koji rezultira ograničenjem okretnog momenta većim od razina navedenih u stavku 5.5.5.3. za odgovarajuću kategoriju vozila.

5.5.6.3. Ako je aktiviran standardni način kontrole emisije, sustav za praćenje emisija nastavit će raditi i ispunjavat će odredbe stavka 5.5.

5.5.6.4. Nepravilan rad mjera za kontrolu emisije NOx-a uočit će se u okviru četiri ciklusa ispitivanja OBD-a kako stoji u definiciji navedenoj u stavku 6.1. Dodatka 1. Prilogu 9.A ovom Pravilniku.

5.5.6.5. Algoritmi koje koristi elektronička upravljačka jedinica (ECU) radi dovođenja stvarnih koncentracija NO x-a u odnos s određenim emisijama NO x-a (u g/kWh) pri ETC ispitivanju, neće se smatrati strategijom neuspjeha.

5.5.6.6. Ako pomoćna strategija za kontrolu emisije (AECS), koju je tijelo za homologaciju homologiralo u skladu sa stavkom 5.1.5., počne raditi, sva povećanja NOx-a zbog rada AECS-a mogu se primijeniti odgovarajućim razinama NO x-a navedenima u stavku 5.5.3.2. U svim takvim slučajevima utjecaj AECS-a na granične vrijednosti NOx-a bit će opisan u skladu sa stavkom 5.5.5.5.

5.5.7. Kvar sustava za praćenje emisija

5.5.7.1. Sustav za praćenje emisija nadzirat će se da bi se uočili električni kvarovi i uklonili ili deaktivirali bilo kakvi senzori koji ga sprječavaju u dijagnosticiranju povećanja emisije kako se zahtijeva u stavcima 5.5.3.2. i 5.5.3.4. Primjeri senzora koji utječu na dijagnostičku sposobnost oni su koji izravno mjere koncentraciju NO x-a, senzori za kvalitetu za kvalitetu uree te senzori za nadzor aktivnosti doziranja reagensa, razine reagensa, potrošnje reagensa i stope ERG-a.

5.5.7.2. Ako se potvrdi kvar sustava za praćenje emisija, vozač će odmah biti upozoren aktiviranjem signala za upozorenje u skladu sa stavkom 3.6.5. Priloga 9A ovom Pravilniku.

5.5.7.3. Ograničivač brzine bit će aktiviran u skladu sa stavkom 5.5.5. ako se kvar ne otkloni unutar 50 sati rada motora. Razdoblje navedeno u prvom podstavku bit će smanjeno na 36 sati od datuma navedenog u stavcima 13.2.3. i 13.3.3.

5.5.7.4. Kada sustav za praćenje emisija utvrdi da kvar više ne postoji, kod greške povezan s tim kvarom može biti izbrisan iz memorije sustava, osim u slučajevima navedenima u stavku 5.5.7.5., a ograničivač okretnog momenta, ako je primjenjivo, bit će deaktiviran u skladu sa stavkom 5.5.5.6. Nije moguće, niti jednim alatom za skeniranje, izbrisati iz memorije sustava kodove greške povezane s kvarom sustava za praćenje emisija.

5.5.7.5. U slučaju uklanjanja ili deaktiviranja elemenata sustava za praćenje emisija, u skladu sa stavkom 5.5.7.1., neizbrisivi kod kvara bit će pohranjen u skladu sa stavkom 3.9.2. Priloga 9A ovom Pravilniku najmanje 400 dana ili 9 600 sati rada motora.

5.5.8. Prikaz sustava za praćenje emisija

5.5.8.1. Kao dio zahtjeva za homologaciju iz stavka 3., proizvođač će prikazati usklađenost odredaba ovog stavka ispitivanjima na dinamometru motora u skladu sa stavcima od 5.5.8.2. do 5.5.8.7.

5.5.8.2. Usklađenost obitelji motora ili OBD obitelji motora s uvjetima ovog stavka može se prikazati tako što će se ispitati sustav za praćenje emisija jednog člana obitelji (matičnog motora), pod uvjetom da proizvođač dokaže tijelu za homologaciju da su sustavi za praćenje emisija slični kod svih motora unutar obitelji. Prikaz se može provesti tako što će se tijelu za homologaciju predstaviti elementi kao što su algoritmi, funkcionalne analize itd. Matični motor odabire proizvođač u dogovoru s tijelom za homologaciju tipa.

5.5.8.3. Ispitivanje sustava za praćenje emisija sastoji se od iduće tri faze: (a) Odabir: Neispravan rad mjera za kontrolu emisije NOx-a ili kvar sustava za praćenje emisija odabire tijelo za homologaciju iz popisa neispravnih radnji koji je dostavio proizvođač. (b) Kvalifikacija: Utjecaj neispravnog rada dokazuje se mjerenjem razine NOx-a ETC ispitivanjem na ispitnom stolu motora. (c) Prikaz: Reakcija sustava (smanjenje okretnog momenta, znak upozorenja itd.) prikazuje se prolaskom motora kroz četiri OBD ciklusa u ispitivanja.

5.5.8.3.1. Glede faze odabira, proizvođač će tijelu za homologaciju dostaviti opis strategije praćenja upotrijebljene za određivanje potencijalnog neispravnog rada bilo kojih mjera za kontrolu emisije NOx-a i potencijalnih kvarova u sustavu za praćenje emisija koji bi doveli do aktivacije ograničivača okretnog momenta ili samo do aktivacije znaka upozorenja. Tipični primjeri neispravnog rada za ovaj popis uključuju prazan spremnik reagensa, neispravan rad koji dovodi do prekida aktivnosti doziranja reagensa, nedostatna kvaliteta reagensa, neispravan rad koji dovodi do niske uporabe reagensa, neispravan protok EGR-a ili deaktivacija EGR-a. Tijelo za homologaciju s ovog će popisa odabrati minimalno dva i maksimalno tri neispravna rada sustava za kontrolu NOx-a ili kvara sustava za praćenje emisija.

5.5.8.3.2. Glede faze kvalifikacije, emisije NOx-a mjerit će se tijekom ETC ciklusa ispitivanja u skladu s odredbama Dodatka 2. Prilogu 4.A. Rezultati ETC ispitivanja upotrijebit će se za određivanje načina na koji se očekuje da sustav za praćenje NOx-a reagira tijekom prikaza postupka (smanjenje okretnog momenta i/ili znak upozorenja). Kvar će biti simuliran tako da razina NOx-a ne pređe za više od 1 g/kWh bilo koje granične vrijednosti navedene u stavku 5.5.3.2. ili 5.5.3.4. Kvalifikacije emisija nisu potrebne u slučaju praznog spremnika reagensa ili za prikazivanje kvara sustava za praćenje emisija. Ograničivač okretnog momenta bit će deaktiviran za vrijeme faze kvalificiranja.

5.5.8.3.3. Za fazu demonstracije, motor će proći najviše četiri OBD ciklusa ispitivanja. Neće biti prisutni drugi kvarovi osim onih koji se razmatraju u svrhu prikaza.

5.5.8.3.4. Prije početka niza ispitivanja iz stavka 5.5.8.3.3., sustav za praćenje emisija bit će namješten na status „bez kvara”.

5.5.8.3.5. Ovisno o odabranoj razini NOx, sustav će aktivirati znak upozorenja i, ako je primjenjivo, ograničivač okretnog momenta u bilo koje vrijeme prije kraja niza otkrivanja. Niz otkrivanja može biti zaustavljen nakon što je sustav za praćenje NOx-a ispravno reagirao.

5.5.8.4. U slučaju sustava za praćenje emisija koji se uglavnom temelji na praćenju razine NOx-a putem senzora postavljenih na ispušnom protoku, proizvođač može odabrati izravno praćenje neke funkcije sustava (npr. prekid aktivnosti doziranja, zatvoren ventil EGR-a) radi utvrđivanja usklađenosti. U tom će slučaju biti prikazana odabrana funkcija sustava.

5.5.8.5. Razina smanjenja okretnog momenta, prema zahtjevima stavka 5.5.5.3. putem ograničivača okretnog momenta, bit će odobrena zajedno s općom homologacijom rada motora u skladu s Pravilnikom br. 85. Za postupak prikaza, proizvođač će tijelu za homologaciju prikazati uključenost odgovarajućeg ograničivača okretnog momenta unutar elektroničke upravljačke jedinice motora (ECU). Zasebna mjerenja okretnog momenta tijekom prikaza nisu potrebna.

5.5.8.6. Kao alternativa stavcima od 5.5.8.3.3. do 5.5.8.3.5., prikazi sustava za praćenje emisija i ograničivač okretnog momenta mogu se provesti ispitivanjem vozila. Vozilo će se voziti cestom ili ispitnom stazom s odabranim neispravnim funkcijama ili kvarovima sustava za praćenje emisija kako bi se prikazalo da će znak upozorenja i aktivacija ograničivača okretnog momenta raditi u skladu sa zahtjevima iz stavka 5.5., a posebno onih iz stavaka 5.5.5.2. i 5.5.5.3.

5.5.8.7. Ako je pohranjivanje neizbrisivog koda greške u računalnu memoriju potrebno za usklađenost sa zahtjevima stavka 5.5., sljedeća tri zahtjeva trebat će zadovoljiti do kraja niza prikazivanja: (a) da je moguće potvrditi putem OBD naprave za skeniranje prisutnost u OBD računalnoj memoriji odgovarajućeg neizbrisivog koda greške opisanog u stavku 5.5.3.3., te da se na zadovoljavajući način tijelu za homologaciju tipa može dokazati da ga naprava za skeniranje ne može izbrisati, i; (b) da je moguće potvrditi putem OBD naprave za skeniranje prisutnost u OBD računalnoj memoriji odgovarajućeg neizbrisivog koda greške opisanog u stavku 3.9.2.,i Priloga 9A ovom Pravilniku te da se na zadovoljavajući način tijelu za homologaciju tipa može dokazati da ga naprava za skeniranje ne može izbrisati, i; (c) da je tijelo za homologaciju odobrilo elemente dizajna koji dokazuju da su te neizbrisive informacije pohranjene u skladu sa stavkom 3.9.2. Priloga 9A ovom Pravilniku i to minimalno 400 dana ili 9 600 sati rada motora.

6. UGRADNJA U VOZILO

6.1. Glede homologacije motora, ugradnja motora u vozilo ispunjavat će iduće značajke:

6.1.1. podtlak u usisnoj cijevi neće prijeći vrijednost koja je za homologirani motor navedena u Prilogu 2A;

6.1.2. protutlak u ispušnoj cijevi neće prijeći vrijednost koja je za homologirani motor navedena u Prilogu 2A;

6.1.3. snaga koju troše pomoćni uređaji nužni za rad motora neće prijeći vrijednost koja je za homologirani motor navedena u Prilogu 2A.

6.1.4. obujam ispušnog sustava smije odstupati za više od 40 % od vrijednost koja je za homologirani motor navedena u Prilogu 2A.

7. OBITELJ MOTORA

7.1. Parametri koji definiraju obitelj motora

Obitelj motora, kako ju je utvrdio proizvođač motora, ispunjavat će odredbe ISO 16185.

7.2. Odabir matičnog motora

7.2.1. Dizelski motori Matični motor iz obitelji motora, odabrat će se na osnovi primarnog kriterija o najvećoj količini dovedenog goriva po jednom taktu, pri deklariranoj brzini vrtnje gdje se postiže najveći okretni moment. U slučaju da jedan ili više motora imaju istu vrijednost primarnog kriterija, matični motor odabrati će se na osnovi sekundarnog kriterija o najvećoj količini dovedenog goriva po jednom taktu, pri nazivnoj brzini vrtnje. Pri određenim uvjetima, tijelo za homologaciju može zaključiti da se najgori slučaj emisije obitelji motora može predstaviti ispitivanjem drugog motora. Stoga tijelo za homologaciju može, na temelju značajki koje mogu naznačiti da bi mogao imati najveću emisiju unutar te obitelji, odabrati dodatni motor za ispitivanje. Ako motori unutar obitelji sadrže neke druge promjenjive značajke, za koje bi se moglo smatrati da utječu na emisiju ispušnih plinova, te značajke identificirat će se i uzeti u obzir kod odabira matičnog motora.

7.2.2. Motori na plin Osnovni motor iz obitelji motora, odabrati će se na osnovi primarnog kriterija o najvećem radnom obujmu. U slučaju da jedan ili više motora imaju istu vrijednost primarnog kriterija, osnovni motor odabrati će se na osnovi sekundarnog kriterija sljedećim redoslijedom: (a) najveća količina dovedenog goriva po jednom taktu, pri brzini vrtnje deklarirane nazivne snage; (b) najveće pretpaljenje; (c) najniži stupanj ERG-a (povrata dijela ispušnih plinova); (d) bez zračne pumpe ili s pumpom s najmanjim radnim protokom zraka. Pri određenim uvjetima, tijelo za homologaciju može zaključiti da se najgori slučaj emisije obitelji motora može predstaviti ispitivanjem drugog motora. Stoga tijelo za homologaciju može, na temelju značajki koje mogu naznačiti da bi mogao imati najveću emisiju unutar te obitelji, odabrati dodatni motor za ispitivanje.

7.3. Parametri za definiranje obitelji ODB motora

Obitelj OBD motora može se definirati na temelju osnovnih konstrukcijskih parametara koji će biti zajednički sustavima motora unutar obitelji.

Da bi se smatralo da sustav motora pripada istoj obitelji OBD motora, imat će zajednički sljedeći popis osnovnih parametara:

(a) metode OBD praćenja;

(b) metode otkrivanja nepravilnosti; osim ako proizvođač nije dokazao da su te metode jednake putem odgovarajućeg prikaza inženjeringa ili drugim prikladnim postupcima.

Napomena : motori koji ne pripadaju istoj obitelji motora mogu pripadati istoj obitelji OBD motora pod uvjetom ispunjavanja gore navedenih kriterija.

8. SUKLADNOST PROIZVODA

Usklađenost postupaka proizvodnje treba biti u skladu s onom koja je opisana u Sporazumu, Dodatku 2. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz iduće zahtjeve:

8.1. Svaki motor koji nosi homologacijsku oznaku propisanu ovim Pravilnikom bit će proizveden u skladu s homologiranim tipom, s obzirom na opise u homologacijskom obrascu i njegovim prilozima.

8.2. Opće je pravilo da se usklađenost proizvodnje s obzirom na ograničenja emisija provjerava na temelju opisa u obrascu za obavješćivanje i njegovim prilozima.

8.3. Ako se treba mjeriti emisija onečišćujućih tvari motora čija je homologacija jednom ili više puta izmijenjena ili dopunjena, ispitivanje će se provesti na motoru (motorima) opisanom (opisanima) u opisnoj dokumentaciji odgovarajuće izmjene ili dopune.

8.3.1. Sukladnost motora podvrgnutog ispitivanju onečišćujućih tvari: Nakon podnošenja odabranih motora ovlaštenim tijelima, proizvođač na njima neće vršiti nikakva podešavanja.

8.3.1.1. Tri motora nasumično se odabiru iz serije. Za motore kod kojih se, pri ispitivanju za homologaciju tipa u skladu s redom A, tablica danih u stavku 5.2.1., vrše samo ESC i ELR ispitivanja ili samo ETC ispitivanja, sukladnost proizvodnje provjerit će se primjenom istih tih ispitivanja. Uz suglasnost ovlaštenog tijela, provjera sukladnosti proizvodnje svih ostalih motora, homologiranih u skladu s redom A, B1 ili B2, ili C tablica danih u stavku 5.2.1., provesti će se ispitivanjem ili s ESC i ELR ciklusom ili s ETC ciklusom. Granične vrijednosti dane su u stavku 5.2.1. ovog Pravilnika.

8.3.1.2. Ako je stručno tijelo zadovoljno sa standardnim odstupanjem proizvodnje koje je dao proizvođač, ispitivanja se provode u skladu s Dodatkom 1. ovom Pravilniku. Ako stručno tijelo nije zadovoljno sa standardnim odstupanjem proizvodnje koje je dao proizvođač, ispitivanja se provode u skladu s Dodatkom 2. ovom Pravilniku. Na zahtjev proizvođača ispitivanja se mogu provesti u skladu s Dodatkom 3. ovom Pravilniku.

8.3.1.3. Na temelju ispitivanja motora odabranih uzorkovanjem, proizvodnja serije smatra se usklađenom ako je za sve onečišćujuće tvari donesena odluka o prihvaćanju, a smatra se da nije usklađena ako se donese odluka o odbijanju za jednu onečišćujuću tvar, a u skladu s primijenjenim kriterijem ispitivanja iz odgovarajućeg dodatka. Kada je donesena odluka o prihvaćanju za jednu onečišćujuću tvar, tu odluku ne može promijeniti nikakvo dodatno ispitivanje koje se provodi za donošenje odluke za druge onečišćujuće tvari. Ako za sve onečišćujuće tvari nije donesena odluka o prihvaćanju i ako za jednu onečišćujuću tvar nije donesena odluka o odbijanju, ispitivanje će se provesti na drugom motoru (vidjeti sliku 2.). Ako nije donesena nikakva odluka, proizvođač može zaustaviti ispitivanje u bilo kojem trenutku. U tom slučaju bilježi se odluka o odbijanju.

8.3.2. Ispitivanja će se provesti na novim motorima. Motori na plin uhodati će se postupkom definiranim u stavku 3 Dodatka 2. Prilogu 4.A.

8.3.2.1. Međutim, na zahtjev proizvođača, ispitivanja se mogu provesti na dizelskim motorima ili motorima na plin koji su uhodani duljim vremenskim periodom od onog iz stavka 8.3.2., do najviše 100 sati. U tom slučaju, postupak uhodavanja provesti će proizvođač koji će se obvezati da neće vršiti nikakve prilagodbe tih motora.

8.3.2.2. Kada proizvođač zatraži da on provodi postupak uhodavanja, u skladu sa stavkom 8.3.2.1., on može biti proveden: (a) na svim ispitivanim motorima, ili; (b) na prvom ispitivanom motoru, uz određivanje koeficijenta razvoja na idući način: i. emisije onečišćujućih tvari mjerit će se pri nula i pri „x” sati rada na prvom ispitivanom motoru, ii. koeficijent razvoja emisije od nula do „x” sati izračunan će se za svaku onečišćujuću tvar: a. emisija kod „x” sati/emisija kod nula sati b. može biti manji od jedan. Sljedeći ispitivani motori neće se podvrgnuti postupku uhodavanja već će se njihova emisija pri nula sati rada izmijeniti koeficijentom razvoja. U ovom slučaju, vrijednosti koje se uzimaju u obzir će biti sljedeće: (a) vrijednosti pri „x” sati rada prvog motora; (b) kod drugih motora, vrijednosti pri nula sati rada koje se potom množe s koeficijentom razvoja.

8.3.2.3. Sva ova ispitivanja dizelskih motora i motora na ukapljeni naftni plin mogu se provesti s komercijalnim gorivom. Međutim, na zahtjev proizvođača smiju se upotrijebiti referentna goriva opisana u Prilogu 5. To znači ispitivanja, kako je opis