22002A1213(01)  
13.12.2002.  SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA  L 337/57  
ME ĐUNARODNA KONVENCIJA O ODGOVORNOSTI I NAKNADI ŠTETE UZROKOVANE 
PRIJEVOZOM OPASNIH I ŠTETNIH TVARI MOREM IZ 1996. (KONVENCIJA HNS)  
DRŽAVE STRANKE OVE KONVENCIJE,  
SVJESNE opasnosti koju predstavlja prijevoz opasnih i štetnih tvari diljem svijeta,  
UVJERENE da je osobama koje pretrpe štetu prouzro čenu nezgodama u vezi prijevoza takvih tvari morem potrebno 
osigurati odgovaraju ću, brzu i u činkovitu naknadu,  
ŽELE ĆI da se donesu jedinstveni me đunarodni propisi i postupci za ure đivanje pitanja odgovornosti i naknade u vezi 
takve štete,  
SMATRAJU ĆI da bi gospodarske posljedice štete prouzro čene prijevozom opasnih i štetnih tvari morem trebalo podijeliti 
izme đu sektora brodarske industrije i dobiti u vezi tereta o kojem je rije č, 
SPORAZUMJELI SU SE:  
POGLAVLJE I.  
OP ĆE ODREDBE  
Definicije  
Članak 1.  
Za potrebe ove Konvencije:  
1. „Brod” zna či svaki pomorski brod i plovilo namijenjeno plovidbi morem, bilo koje vrste.  
2. „Osoba” zna či svaka fizi čka ili pravna osoba ili svako javno ili privatno tijelo, bilo da je osnovano kao poduze će ili 
ne, uklju čuju ći državu ili bilo koji njezin konstituiraju ći dio.  
3. „Vlasnik” zna či osoba, ili osobe, upisan kao vlasnik broda, ili, ako ne postoji registracija, osoba ili osobe koje 
posjeduju brod. Me đutim, u slu čaju kada je brod u vlasništvu države i kada njim upravlja društvo koje je u toj 
državi registrirano kao direktor doti čnog broda, „vlasnik” zna či to društvo.  
4. „Primatelj” zna či: 
(a) osoba koja fizi čki prima teret koji podliježe doprinosu koji se iskrcava u lukama i na terminalima države stranke; 
pod uvjetom da se, ako u vrijeme primanja osoba koja fizi čki prima teret djeluje kao agent druge osobe koja 
podliježe sudskoj nadležnosti bilo koje države članice, tada se nalogodavac smatra primateljem, ako agent otkrije 
njegov identitet fondu HNS; ili  
(b) osoba u državi stranci koja se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom države stranke smatra primateljem tereta 
koji podliježe doprinosu, koji se iskrcava u lukama i na terminalima države stranke; pod uvjetom da je ukupna 
koli čina tereta koji podliježe doprinosu primljena u skladu s tim nacionalnim zakonodavstvom u bitnom jednaka 
onoj koja bi bila primljena prema to čki (a).  
5. „Opasne i štetne tvari” (HNS) zna či: 
(a) sve tvari, materijali i proizvodi koji se prevoze brodom kao teret, kako se navodi niže u podto čkama od i. do vii.:  
i. ulja koja se prevoze u razlivenom stanju, navedena u Dodatku I. Prilogu I. Me đunarodnoj Konvenciji o 
spre čavanju one čišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. koji se na nju odnosi, 
kako je izmijenjen;HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 115
ii. štetne teku će tvari koje se prevoze u razlivenom stanju, navedene u Dodatku II. Prilogu II. Me đunarodnoj 
Konvenciji o spre čavanju one čišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena Protokolom iz 1978. koji se na 
nju odnosi, kako je izmijenjen, i one tvari i smjese koje su privremeno svrstane u kategoriju one čišćenja A, B, 
C ili D u skladu s pravilom 3. stavkom 4. spomenutog Priloga II.;  
iii. opasne teku će tvari koje se prevoze u razlivenom stanju navedene u poglavlju 17. Me đunarodnog kodeksa za 
gradnju i opremanje brodova za prijevoz opasnih kemikalija u razlivenom stanju iz 1983., kako je izmije ­
njen, i opasni proizvodi za koje nadležne vlasti i lu čke uprave propisuju preliminarne prikladne uvjete 
prijevoza, sukladno stavku 1.1.3. Kodeksa;  
iv. opasne i štetne tvari, materijali i proizvodi koji se prevoze u pakiranjima, obuhva ćeni Me đunarodnim 
pomorskim kodeksom o opasnom teretu, kako je izmijenjen;  
v. ukapljeni plinovi navedeni u poglavlju 19. Me đunarodnog kodeksa za gradnju i opremanje brodova za 
prijevoz ukapljenih plinova u razlivenom stanju iz 1983., kako je izmijenjen, i proizvodi za koje nadležne 
vlasti i lu čke uprave propisuju preliminarne prikladne uvjete prijevoza, sukladno stavku 1.1.6. Kodeksa;  
vi. teku će tvari koje se prevoze u razlivenom stanju s plamištem koje ne prelazi 60 °C (mjereno ispitivanjem u 
zatvorenoj posudi);  
vii. krute rasute tvari koje predstavljaju kemijski rizik prema Dodatku B Kodeksu sigurne prakse za krute rasute 
terete, kako je izmijenjen, u mjeri u kojoj te tvari tako đer podliježu odredbama Me đunarodnog pomorskog 
kodeksa o opasnom teretu kada se prevozi u pakiranjima; i  
(b) ostaci iz prethodnog prijevoza rasutih tvari navedenih u gornjoj to čki (a) podto čkama od i. do iii. i od v. do vii.  
6. „Šteta” zna či: 
(a) gubitak života ili osobna ozljeda na brodu ili izvan broda za prijevoz opasnih i štetnih tvari, prouzro čena tim 
tvarima;  
(b) gubitak ili ošte ćenje imovine izvan broda za prijevoz opasnih i štetnih tvari, prouzro čeno tim tvarima;  
(c) gubitak ili šteta od one čišćenja okoline prouzro čena opasnim ili štetnim tvarima, pod uvjetom da se naknada 
zbog ošte ćenja okoliša, ne uzimaju ći u obzir gubitak profita koji je posljedica takvog ošte ćenja, ograni či na iznos 
troškova opravdanih mjera vra ćanja u prvobitno stanje koje su stvarno poduzete ili će biti poduzete; i  
(d) iznos troškova preventivnih mjera i daljnji gubitak ili šteta prouzro čena tim mjerama.  
Kada na razuman na čin nije mogu će odvojiti štetu prouzro čenu opasnim i štetnim tvarima od one prouzro čene 
drugim čimbenicima, smatra se da je ukupna šteta prouzro čena opasnim i štetnim tvarima, osim kada je rije č, i u 
mjeri u kojoj je šteta prouzro čena drugim čimbenicima, o vrstama štete navedenima u članku 4. stavku 3.  
U ovom stavku, „prouzro čena tim tvarima” zna či prouzro čena zbog opasne ili štetne prirode tvari.  
7. „Preventivne mjere” zna či sve opravdane mjere koje nakon nezgode poduzima bilo koja osoba, radi spre čavanja ili 
svo đenja štete na najmanju mjeru.  
8. „Nezgoda” zna či svaki doga đaj ili niz doga đaja zajedni čkog porijekla, koji uzrokuje štetu ili stvara ozbiljnu i pred ­
stoje ću prijetnju od nastanka štete.  
9. „Prijevoz morem” zna či razdoblje od trenutka ulaska opasnih i štetnih tvari na bilo koji dio brodske opreme kod 
ukrcaja, do trenutka prestanka njihove prisutnosti na bilo kojem dijelu brodske opreme kod iskrcaja. Ako se ne 
koristi niti jedan dio brodske opreme, to razdoblje zapo činje odnosno završava kada opasne i štetne tvari pre đu 
brodsku ogradu.  
10. „Teret koji podliježe doprinosu” zna či sve opasne i štetne tvari koje se kao teret prevoze morem do luke ili terminala 
na državnom podru čju države stranke i iskrcaju se u toj zemlji. Teret u prolazu koji se prenosi izravno, ili kroz luku 
ili terminal, s jednog broda na drugi, bilo u cijelosti ili djelomi čno, za vrijeme prijevoza iz luke ili terminala po četnog 
ukrcaja do luke ili terminala kona čnog odredišta, smatra se teretom koji podliježe doprinosu samo u odnosu na 
primitak na kona čnom odredištu.  
11. „Fond HNS” zna či Me đunarodni fond za opasne i štetne tvari, osnovan prema članku 13.  
12. „Obra čunska jedinica” zna či posebno pravo vu čenja kako je definirano Me đunarodnim monetarnim fondom.HR 116 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
13. „Država registracije broda” zna či u odnosu na registrirani brod, država registracije tog broda, a u odnosu na 
neregistrirani brod, država pod čijom će zastavom brod ploviti.  
14. „Terminal” zna či svako mjesto za skladištenje opasnih i štetnih tvari primljenih prijevozom vodenim putem, uklju ­ 
čuju ći svako postrojenje smješteno dalje od obale i povezano cjevovodom ili na drugi na čin s tim mjestom.  
15. „Direktor” zna či direktor Fonda HNS.  
16. „Organizacija” zna či Me đunarodna pomorska organizacija.  
17. „Glavni tajnik” zna či glavni tajnik organizacije.  
Prilozi  
Članak 2.  
Prilozi ovoj Konvenciji čine sastavni dio ove Konvencije.  
Podru čje primjene  
Članak 3.  
Prilozi ovoj Konvenciji primjenjuju se isklju čivo: 
(a) na svaku štetu prouzro čenu na državnom podru čju države stranke, uklju čuju ći i njezine teritorijalne vode;  
(b) na štetu od one čišćenja okoliša prouzro čenu u isklju čivo gospodarskoj zoni države stranke, uspostavljenoj u skladu s 
me đunarodnim pravom ili, ako država stranka nije uspostavila takvu zonu, na podru čju pokraj i u blizini teritori ­
jalnog mora te države, koje ta država utvrdi u skladu s me đunarodnim pravom i koje se ne proteže dalje od 200 
nauti čkih milja od linije od koje je mjerena širina njezine teritorijalne vode;  
(c) na štetu, osim štete od one čišćenja okoliša prouzro čene izvan državnog podru čja bilo koje države, uklju čuju ći njezine 
teritorijalne vode, ako su tu štetu prouzro čile tvari koje se prevoze na brodu registriranom u državi stranci, ili u 
slu čaju neregistriranog broda, na brodu koji plovi pod zastavom države stranke; i  
(d) na sve poduzete preventivne mjere.  
Članak 4.  
1. Ova se Konvencija primjenjuje na zahtjeve za naknadu, osim zahtjeva koji proizlaze iz ugovora o prijevozu roba i 
putnika, u vezi štete nastale zbog prijevoza opasnih i štetnih tvari morem.  
2. Ova se Konvencija ne primjenjuje ako njezine odredbe nisu u skladu s odredbama primjenljivog zakonodavstva koje 
se odnose na programe naknada za radnike ili socijalnu sigurnost radnika.  
3. Ova se Konvencija ne primjenjuje:  
(a) na štetu od one čišćenja kako je definirana Me đunarodnom Konvencijom o gra đanskoj odgovornosti za štetu zbog 
one čišćenja uljem iz 1969., kako je izmijenjena, bez obzira na to pla ća li se prema toj Konvenciji za nju naknada, ili 
ne; i  
(b) na štetu prouzro čenu od radioaktivnog materijala iz razreda 7. prema Me đunarodnom pomorskom kodeksu o 
opasnom teretu, kako je izmijenjen, ili prema Kodeksu sigurne prakse za krute rasute terete, kako je izmijenjen.  
4. Osim kako je odre đeno u stavku 5., odredbe ove Konvencije ne primjenjuju se na ratne brodove, pomorske 
pomo ćne brodove ili druge brodove koji su u vlasništvu ili pod upravom države i koji se trenuta čno koriste samo za 
vladine nekomercijalne namjene.  
5. Država stranka može se odlu čiti na primjenu ove Konvencije na svoje ratne brodove ili druge brodove opisane u 
stavku 4., o čemu u tom slu čaju, obavješ ćuje glavnog tajnika navode ći uvjete i na čine takve primjene.  
6. Kada je rije č o brodovima u vlasništvu države stranke koji se koriste za komercijalne svrhe, svaka država podliježe 
sudskim nadležnostima navedenim u članku 38. i odri če se svih mjera obrane koje se temelje na njezinom statusu 
suverene države.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 117
Članak 5.  
1. Država može, u vrijeme ratifikacije, prihva ćanja, odobrenja ili pristupanja ovoj Konvenciji, ili u bilo koje vrijeme 
nakon toga, izjaviti da se ova Konvencija ne primjenjuje na brodove:  
(a) koji ne prelaze 200 tona bruto tonaže; i  
(b) koji prevoze opasne i štetne tvari samo u pakiranjima; i  
(c) dok su u plovidbi izme đu luka ili postrojenja te države.  
2. Kada se dvije susjedne zemlje slože da se ova Konvencija tako đer ne primjenjuje na brodove obuhva ćene stavkom 1. 
to čkama (a) i (b) dok su u plovidbi izme đu luka ili postrojenja tih država, doti čne države mogu izjaviti da izuzimanje od 
primjene ove Konvencije obznanjeno u skladu sa stavkom 1. obuhva ća tako đer brodove koji se navode u ovom stavku.  
3. Svaka država koja je dala izjavu u skladu sa stavcima 1. i 2. može u svakom trenutku povu ći takvu izjavu.  
4. Izjava dana u skladu sa stavcima 1. ili 2., i njezino povla čenje u skladu sa stavkom 3. pohranjuje se kod glavnog 
tajnika koji je, nakon stupanja na snagu ove Konvencije, upu ćuje direktoru.  
5. Kad država da izjavu u skladu s člancima 1. i 2. i ne povu če je, opasne i štetne tvari koje se prevoze na brodovima 
obuhva ćenim tim stavkom ne smatraju se teretom koji podliježe doprinosu u svrhu primjene članaka 18., 20., članka 21. 
stavka 5. i članka 43.  
6. Fond HNS nije odgovoran za pla ćanje naknade za štetu prouzro čenu tvarima koje prevozi brod na koji se 
Konvencija ne primjenjuje sukladno izjavi danoj prema stavcima 1. ili 2., u mjeri u kojoj:  
(a) je šteta kako je definirana člankom 1. stavkom 6. to čkama (a), (b) ili (c) bila prouzro čena:  
i. na državnom podru čju države koja je dala izjavu, uklju čuju ći njezino teritorijalno more, ili u slu čaju susjednih 
država koje su dale izjavu prema stavku 2., na državnom podru čju bilo koje od njih; ili  
ii. u isklju čivo gospodarskoj zoni, ili podru čju spomenutom u članku 30. to čki (b), države ili država navedenih u 
podto čki i.;  
(b) šteta uklju čuje mjere poduzete za spre čavanje ili svo đenje na najmanju mjeru takve štete.  
Dužnosti država stranaka  
Članak 6.  
Svaka država stranka mora osigurati ispunjavanje svih obaveza koje proizlaze iz ove Konvencije i mora poduzeti 
odgovaraju će mjere prema svojem zakonodavstvu uklju čuju ći i nametanje sankcija ako se to pokaže potrebnim, s 
ciljem u činkovitog provo đenja takvih obaveza.  
POGLAVLJE II.  
ODGOVORNOST  
Odgovornost vlasnika  
Članak 7.  
1. Osim u slu čaju predvi đenom u stavcima 2. i 3., za štetu nastalu u vezi prijevoza morem bilo kakvih opasnih i 
štetnih tvari na brodu, odgovara osoba koja je bila vlasnik u vrijeme nezgode, pod uvjetom da se, ako se nezgoda sastoji 
od niza doga đaja zajedni čkog porijekla, odgovornom smatra osoba koja je bila vlasnik u vrijeme kada je nastupio prvi od 
tih doga đaja. 
2. Odgovornost se ne može pripisati vlasniku, ako vlasnik dokaže da:  
(a) je šteta nastala kao posljedica rata, neprijateljskog djelovanja, gra đanskog rata, pobune ili izuzetne, neizbježne 
prirodne pojave kojoj se nije bilo mogu će oduprijeti; ili  
(b) je šteta u cijelosti prouzro čena djelovanjem ili propustom tre će stranke koji je u činjen s namjerom nanošenja štete; ili  
(c) je šteta u cijelosti prouzro čena nemarom ili drugim pogrešnim djelovanjem bilo koje vlade ili drugog tijela odgo ­
vornog za održavanje svjetala ili ostalih sredstava za pomo ć pri plovidbi s istom funkcijom; iliHR 118 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
(d) prijevoznik ili bilo koja druga osoba nije dostavila informacije o opasnoj i štetnoj prirodi tvari koja se prevozi što je  
i. prouzro čilo štetu, u cijelosti ili djelomi čno; ili  
ii. odvratilo vlasnika od pribavljanja osiguranja u skladu s člankom 12.;  
pod uvjetom da ni vlasnik niti njegovi službenici ili zastupnici nisu znali ili trebali znati o opasnoj i štetnoj prirodi tvari  
koje se prevoze.  
3. Ako vlasnik dokaže da je šteta, u cijelosti ili djelomi čno, nastala zbog namjernog djelovanja ili propusta osobe koja 
je pretrpjela štetu ili zbog nemara te osobe, vlasnika se može potpuno ili djelomi čno osloboditi odgovornosti u odnosu 
na tu osobu.  
4. Zahtjev za naknadu štete može se podnijeti protiv vlasnika jedino u skladu s ovom Konvencijom.  
5. Na temelju stavka 6., zahtjev za naknadu štete prema ovoj Konvenciji ili sli čno ne može se podnijeti protiv:  
(a) službenika ili zastupnika vlasnika ili članova posade;  
(b) peljara ili bilo koje druge osobe koja nije član posade, a obavlja dužnost na brodu;  
(c) bilo kojeg iznajmljiva ča (do sada opisanog, uklju čuju ći iznajmljiva ča golog trupa), direktora ili operatera broda;  
(d) bilo koje osobe koja obavlja postupke spašavanja s pristankom vlasnika ili prema uputama nadležnog javnog tijela;  
(e) bilo koje osobe koja poduzima preventivne mjere; i  
(f) službenika ili zastupnika osoba navedenih u to čkama (c), (d) i (e);  
osim ako je šteta posljedica njihovog osobnog djelovanja ili propusta, u činjenog s namjerom da se prouzro či šteta, ili 
bezobzirno i znaju ći da bi šteta mogla nastupiti kao posljedica.  
6. Nijedna od odredaba ove Konvencije ne dovodi u pitanje bilo koje postoje će pravo vlasnika na traženje naknade od 
tre će stranke, uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se na prijevoznika ili primatelja tvari koja je uzrokom štete, ili osobe 
navedene u stavku 5.  
Nezgode koje uklju čuju dva ili više brodova  
Članak 8.  
1. Kad god šteta nastane kao posljedica nezgode u koju su uklju čena dva ili više brodova, od kojih svaki prevozi 
opasne i štetne tvari, svaki vlasnik, osim kada je rastere ćen sukladno članku 7., odgovara za nastalu štetu. Vlasnici su 
solidarno odgovorni za svu takvu štetu koja se ne može na razuman na čin razdvojiti.  
2. Me đutim, vlasnici imaju pravo na ograni čenja odgovornosti koja se mogu primijeniti na svakog od njih u skladu s 
člankom 9.  
3. Ni jedna odredba ovog članka ne dovodi u pitanje pravo vlasnika na traženje naknade od bilo kojeg drugog 
vlasnika.  
Ograni čenje odgovornosti  
Članak 9.  
1. Vlasnik broda ima pravo na ograni čenje odgovornosti prema ovoj Konvenciji u vezi bilo koje nezgode do ukupnog 
iznosa izra čunanog kako slijedi:  
(a) 10 milijuna obra čunskih jedinica za brod koji ne prelazi 2 000 jedinica tonaže; i  
(b) za brod čija tonaža prelazi navedeni iznos, sljede ći iznos koji se dodaje na iznos naveden u to čki (a):  
— za svaku jedinicu tonaže, od 2 001 do 50 000 jedinica tonaže, 1 500 obra čunskih jedinica,  
— za svaku jedinicu tonaže preko 50 000 jedinica tonaže, 360 obra čunskih jedinica,  
pod uvjetom da ovaj ukupni iznos ni u jednom slu čaju ne pre đe 100 milijuna obra čunskih jedinica.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 119
2. Vlasnik nema pravo na ograni čenje odgovornosti prema ovoj Konvenciji ako se dokaže da je šteta nastala osobnim 
djelovanjem ili propustom vlasnika, u činjenim s namjerom da se prouzro či šteta, ili bezobzirno i znaju ći da bi šteta mogla 
nastupiti kao posljedica.  
3. Za potrebe iskorištavanja pogodnosti ograni čenja predvi đenog u stavku 1., vlasnik osniva fond na ukupni iznos 
ograni čenja odgovornosti kako je utvr đeno u skladu sa stavkom 1., pri sudu ili drugom nadležnom tijelu bilo koje od 
država stranaka u kojima su poduzete aktivnosti u skladu s člankom 38. ili, ako nikakve aktivnosti nisu poduzete, pri bilo 
kojem sudu ili drugom nadležnom tijelu u bilo kojoj od država stranaka u kojima se mogu poduzeti aktivnosti sukladno 
članku 38. Fond se može osnovati bilo polaganjem iznosa ili davanjem bankovnog jamstva, ili drugog jamstva, prihva ­
tljivog prema zakonu države stranke u kojoj se fond osniva, koje sud ili drugo nadležno tijelo smatra odgovaraju ćim. 
4. Pridržavaju ći se odredaba članka 11., sredstva fonda raspore đuju se me đu podnositeljima zahtjeva za naknadu štete 
prema omjeru iznosa njihovih podnesenih zahtjeva.  
5. Ako prije no što se sredstva fonda raspodijele vlasnik ili bilo koji od službenika ili zastupnika vlasnika ili bilo koje 
osobe koja vlasniku pruža osiguranje ili druga financijska jamstva kao posljedicu doti čne nezgode plati naknadu za štetu, 
takva osoba potražuje, do iznosa koji je platila, zamjenu prava koja bi uživala osoba kojoj je nadokna đena šteta u skladu s 
ovom Konvencijom.  
6. Pravo zamjene predvi đeno u stavku 5. može tako đer tražiti i osoba koje se ne spominje u njemu, u vezi bilo kojeg 
iznosa kojeg je ta osoba mogla platiti na ime naknade za štetu, ali samo u mjeri u kojoj je ta zamjena dozvoljena prema 
primjenljivom nacionalnom zakonodavstvu.  
7. Kada vlasnici ili druge osobe utvrde da bi mogle biti prisiljene na pla ćanje odre đenog iznosa naknade s kasnijim 
datumom, u cijelosti ili djelomi čno, obzirom na to da bi mogle uživati pravo na zamjenu sukladno stavcima 5. ili 6. ako 
se naknada plati prije raspodjele sredstava fonda, sud ili drugo nadležno tijelo države u kojoj je fond osnovan može 
narediti da se dostatan iznos privremeno pohrani na stranu kako bi se toj osobi omogu ćilo da s kasnijim datumom 
osnaži zahtjev za naknadu od fonda.  
8. Zahtjevi za naknadu u vezi opravdano nastalih troškova ili žrtvovanja koja vlasnik podnese dobrovoljno radi 
spre čavanja štete ili njezinog svo đenja na najmanju mogu ću mjeru imaju jednaku vrijednost kao ostali zahtjevi za 
naknadu od fonda.  
9. (a) Iznosi navedeni u stavku 1. pretvaraju se u nacionalnu valutu na osnovu vrijednosti te valute pozivaju ći se na 
posebno pravo vu čenja na dan osnivanja fonda navedenog u stavku 3. Vrijednost nacionalne valute, prema 
posebnom pravu vu čenja, države stranke koja je član Me đunarodnog monetarnog fonda, izra čunava se u 
skladu s metodom procjene koju primjenjuje Me đunarodni monetarni fond i koja vrijedi na dan postupaka i 
transakcija. Vrijednost nacionalne valute, prema posebnom pravu vu čenja, države stranke koja nije član Me đu­
narodnog monetarnog fonda, izra čunava se na na čin koji odredi ta država.  
(b) Unato č tomu, država stranka koja nije član Me đunarodnog monetarnog fonda i čiji zakon ne dozvoljava primjenu 
odredaba stavka 9. to čke (a) može, u vrijeme ratifikacije, prihva ćanja, odobrenja ili pristupanja ovoj Konvenciji ili 
bilo kada kasnije, izjaviti da obra čunska jedinica navedena u stavku 9. to čki (a) iznosi 15 zlatnih franaka. Zlatni 
franak koji se navodi u ovom stavku odgovara šezdeset i pet i pol miligrama zlata, fino će devet stotina tisu ćinki. 
Pretvaranje zlatnog franka u nacionalnu valutu provodi se u skladu sa zakonom doti čne države.  
(c) Izra čunavanje spomenuto u posljednjoj re čenici stavka 9. to čke (a) i pretvaranje spomenuto u stavku 9. to čki (b) 
radi se tako da se u nacionalnoj valuti države stranke, koliko je to više mogu će, izrazi jednaka stvarna vrijednost 
iznosa iz stavka 1. kao što bi proizašla primjenom prve dvije re čenice stavka 9. to čke (a). Države stranke 
obavješ ćuju glavnog tajnika o na činu izra čunavanja sukladno stavku 9. to čki (a), ili o rezultatu pretvaranja iz 
stavka 9. to čke (b), ovisno o slu čaju, o polaganju instrumenta ratifikacije, prihva ćanja, odobrenja ili pristupanja 
ovoj Konvenciji i uvijek kada postoji neka promjena.  
10. U smislu ovog članka tonaža broda je bruto tonaža izra čunana u skladu s propisima o baždarenju broda 
sadržanim u Prilogu I. Me đunarodnoj Konvenciji o baždarenju brodova iz 1969.  
11. Osiguravatelj ili druga osoba koja pruža financijska jamstva ima pravo na osnivanje fonda u skladu s ovim 
člankom, pod istim uvjetima i s istim u činkom kao da ga je osnovao vlasnik. Takav fond može se osnovati čak i 
kada, prema odredbama stavka 2., vlasnik nema pravo na ograni čenje odgovornosti, ali njegovo osnivanje u tom slu čaju 
ne dovodi u pitanje prava bilo kojeg podnositelja zahtjeva za naknadu od vlasnika.  
Članak 10.  
1. Kada nakon nezgode vlasnik osnuje fond u skladu s člankom 9. i ima pravo na ograni čenje odgovornosti:  
(a) nijedna osoba koja podnosi zahtjev za naknadu štete nastale zbog te nezgode nema pravo polagati bilo kakva prava u 
vezi tog zahtjeva na bilo koju drugu imovinu vlasnika; iHR 120 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
(b) sud ili drugo nadležno tijelo bilo koje države stranke nalaže osloba đanje bilo kojeg broda ili druge imovine koja 
pripada vlasniku koja je bila zaplijenjena zbog zahtjeva za naknadu štete nastale zbog te nezgode, te sli čno tome, 
osloba đa sve jam čevine ili druge vrste osiguranja danih kako bi se izbjegla takva zapljena.  
2. Prethodno se, me đutim, primjenjuje jedino kada podnositelj zahtjeva za naknadu ima mogu ćnost obra ćanja sudu 
koji upravlja fondom i sredstva fonda su zaista na raspolaganju u vezi zahtjeva za naknadu.  
Smrt i ozljeda  
Članak 11.  
Zahtjevi za naknadu u vezi smrti ili osobne ozljede imaju prednost nad drugim zahtjevima za naknadu samo u onoj mjeri 
u kojoj ukupni iznos tih zahtjeva prelazi dvije tre ćine ukupnog iznosa utvr đenog u skladu s člankom 9. stavkom 1.  
Obavezno osiguranje vlasnika  
Članak 12.  
1. Vlasnik broda registriranog u državi stranci koji zaista prevozi opasne i štetne tvari mora obnavljati osiguranje ili 
druga financijska jamstva, kao što je jamstvo banke ili sli čne financijske institucije, u iznosima utvr đenim primjenom 
ograni čenja odgovornosti propisanih člankom 9. stavkom 1., kako bi se pokrila odgovornost za štetu prema ovoj 
Konvenciji.  
2. Potvrda o obaveznom osiguranju koja svjedo či o postojanju osiguranja ili druge vrste financijskog jamstva u skladu 
s odredbama ove Konvencije izdaje se svakom brodu nakon što odgovaraju će tijelo države stranke utvrdi da su ispunjeni 
zahtjevi stavka 1. Za brod registriran u državi stranci tu potvrdu o obaveznom osiguranju izdaje ili ovjerava odgovaraju će 
tijelo države registracije broda; za brod koji nije registriran u državi stranci potvrdu može izdati ili ovjeriti odgovaraju će 
tijelo bilo koje države stranke. Ova potvrda o obaveznom osiguranju daje se u skladu s obrascem navedenim u Prilogu I. i 
sadrži sljede će pojedinosti:  
(a) ime broda, osobni identifikacijski broj ili slova i luka pripadnosti;  
(b) ime i glavno sjedište poslovanja vlasnika;  
(c) IMO broj;  
(d) vrsta i trajanje osiguranja;  
(e) ime i glavno sjedište poslovanja osiguravatelja ili druge osobe koja pruža osiguranje i prema potrebi sjedište poslo ­
vanja pri kojem je zaklju čeno osiguranje ili dano jamstvo; i  
(f) razdoblje valjanosti potvrde, koje ne smije biti dulje od razdoblja valjanosti osiguranja ili druge vrste jamstva.  
3. Potvrda o obaveznom osiguranju daje se na službenom jeziku ili jezicima države koja ju izdaje. Ako jezik koji se 
koristi nije ni engleski, ni francuski, niti španjolski, tekst mora sadržavati prijevod na jedan od ovih jezika.  
4. Potvrda o obaveznom osiguranju mora biti na brodu, a njezina se preslika pohranjuje kod tijela koja čuvaju zapise o 
registraciji broda ili, ako brod nije registriran u državi stranci, kod tijela države koja potvrdu izdaje ili ovjerava.  
5. Osiguranje ili druga financijska jamstva ne udovoljavaju zahtjevima ovog članka, ako mogu prestati, zbog koji nisu 
istjecanje razdoblja valjanosti osiguranja ili jamstava navedenih u potvrdi sukladno stavku 2., prije isteka tri mjeseca od 
datuma kojim je obavijest o prekidu dana tijelima navedenim u stavku 4., osim ako je potvrda o obaveznom osiguranju 
izdana u navedenom razdoblju. Prethodno navedene odredbe sli čno se primjenjuju na svaku promjenu čiji je ishod ne 
udovoljavanje osiguranja ili jamstava zahtjevima ovog članka.  
6. Država registracije broda, ovisno o odredbama ovog članka, odre đuje uvjete izdavanja i valjanosti potvrde o 
obaveznom osiguranju.  
7. Potvrde o obaveznom osiguranju koje se izdaju ili ovjeravaju pod ovlaštenjem države stranke u skladu sa stavkom 
2., za potrebe ove Konvencije prihva ćaju druge države stranke i za njih te potvrde imaju istu važnost kao potvrde o 
obaveznom osiguranju koje izdaju ili ovjeravaju one same, čak i kada se izdaju ili ovjeravaju za brod koji nije registriran u 
državi stranci. Država stranka može u svakom trenutku zatražiti savjetovanje s državom koja izdaje ili ovjerava potvrdu, 
ako vjeruje da osiguravatelj ili jamac imenovan u potvrdi o obaveznom osiguranju nije financijski sposoban ispuniti 
obaveze koje nalaže ova Konvencija.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 121
8. Svaki zahtjev za naknadu štete može se podnijeti izravno protiv osiguravatelja ili druge osobe koja pruža financijska 
jamstva za odgovornost vlasnika za štetu. U tom slu čaju optuženi može, čak i ako vlasnik nema pravo na ograni čenje 
odgovornosti, iskoristiti prednost ograni čenja odgovornosti propisanog sukladno stavku 1. Nadalje, optuženi se može 
pozvati na zaštitne mjere na koje bi se vlasnik imao pravo pozvati (osim ste čaja ili likvidacije vlasnika). Nadalje, optuženi 
se u obrani može pozvati na činjenicu da je šteta nastala kao posljedica svjesnog krivog navo đenja vlasnika, ali se ne smije 
pozvati ni na jednu drugu mjeru obrane na koju bi se imao pravo pozvati u postupcima koje protiv njega pokrene 
vlasnik. Optuženi u svakom slu čaju ima pravo zahtijevati od vlasnika da sudjeluje u postupcima.  
9. Svaki iznos pribavljen od osiguranja ili druge vrste financijskih jamstava koja se obnavljaju u skladu sa stavkom 1. 
mora biti na raspolaganju isklju čivo za zadovoljavanje zahtjeva za naknadu prema ovoj Konvenciji.  
10. Država stranka ne će dozvoliti trgovanje brodu koji plovi pod njezinom zastavom, a na koji se primjenjuje ovaj 
članak, osim ako je izdana potvrda prema stavcima 2. ili 12.  
11. Ovisno o odredbama ovog članka, svaka država stranka mora osigurati, prema njezinom nacionalnom zakonodav ­
stvu, postojanje važe ćeg osiguranja ili druge vrste jamstava u iznosima navedenim u stavku 1., za svaki brod, bez obzira 
na to gdje je registriran, koji ulazi u ili napušta luku na njezinom državnom podru čju, ili dolazi na odnosno napušta 
odobalno postrojenje u njezinom teritorijalnom moru.  
12. Ako se osiguranje ili druga vrsta financijskih jamstava ne obnavlja za brod u vlasništvu države stranke, s tim 
povezane odredbe ovog članka ne primjenjuju se na takav brod, no brod mora imati potvrdu o obaveznom osiguranju 
izdanu od odgovaraju ćih tijela države registracije broda, kojom se izjavljuje da je brod u vlasništvu te države i da je 
odgovornost broda pokrivena u okviru granica propisanih u skladu sa stavkom 1. Takva potvrda o obaveznom osigura ­
nju, što je bliže mogu će slijedi model propisan u stavku 2.  
POGLAVLJE III.  
NAKNADA ME ĐUNARODNOG FONDA ZA OPASNE I ŠTETNE TVARI (FOND HNS)  
Osnivanje Fonda HNS  
Članak 13.  
1. Ovim se osniva Me đunarodni fond za opasne i štetne tvari (Fond HNS) sa sljede ćim ciljevima:  
(a) pružanje naknade za štetu u vezi prijevoza opasnih i štetnih tvari morem, u mjeri u kojoj je zaštita koju pruža 
poglavlje II. nedostatna ili nije raspoloživa; i  
(b) provo đenje odgovaraju ćih zadataka navedenih u članku 15.  
2. Fond HNS priznaje se u svakoj državi stranci kao pravna osoba koja je prema zakonodavstvu te države sposobna za 
preuzimanje prava i obaveza i za sudjelovanje kao stranka u pravnim postupcima pred sudovima te države. Svaka država 
stranka priznaje direktora kao pravnog predstavnika Fonda HNS.  
Naknada  
Članak 14.  
1. Radi ispunjavanja njegove funkcije prema članku 13. stavku 1. to čki (a), Fond HNS pla ća naknadu svakoj osobi koja 
pretrpi štetu, ako takva osoba nije bila u mogu ćnosti pribaviti punu i odgovaraju ću naknadu za štetu prema uvjetima 
poglavlja II. iz sljede ćih razloga:  
(a) jer ne postoji odgovornost za štetu prema poglavlju II.;  
(b) jer je vlasnik odgovoran za štetu prema poglavlju II. financijski nesposoban za ispunjavanje obaveza prema ovoj 
Konvenciji u cijelosti i financijska jamstva koja se mogu pružiti prema poglavlju II. ne pokrivaju ili nisu dostatna za 
zadovoljavanje zahtjeva za naknadu štete; vlasnik se smatra financijski nesposobnim za udovoljavanje ovih obaveza i 
financijska jamstva se smatraju nedostatnima ako osoba koja pretrpi štetu nije u mogu ćnosti pribaviti puni iznos 
naknade prema poglavlju II. nakon što su poduzeti svi razumni koraci za izvršavanje raspoloživih pravnih mjera 
popravljanja;  
(c) jer šteta prelazi odgovornost vlasnika prema uvjetima poglavlja II.HR 122 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
2. Opravdano nastali troškovi ili žrtvovanja koja vlasnik dobrovoljno podnese radi spre čavanja štete ili njezinog 
svo đenja na najmanju mogu ću mjeru, smatraju se štetom za potrebe ovog članka.  
3. Fond HNS ne nosi nikakvu odgovornost prema prethodnim stavcima ako:  
(a) se pokaže da je šteta nastala zbog ratnog ili neprijateljskog djelovanja, gra đanskog rata ili pobune, ili nastala zbog 
opasnih i štetnih tvari koje su istekle ili su iskrcane s ratnog broda ili drugog broda koji posjeduje ili njim upravlja 
država i koji se u vrijeme nezgode upotrebljavao samo za vladine nekomercijalne namjene; ili  
(b) podnositelj zahtjeva za naknadu ne može dokazati da postoji razumna vjerojatnost da je šteta nastala zbog nezgode 
koja uklju čuje jedan ili više brodova.  
4. Ako Fond HNS dokaže da je šteta nastala, u cijelosti ili djelomi čno, bilo zbog djelovanja ili propusta kojeg s 
namjerom stvaranja štete napravi osoba koja je pretrpjela štetu ili zbog nemara te osobe, Fond HNS može se u potpunosti 
ili djelomi čno osloboditi od obaveze pla ćanja naknade toj osobi. Fond HNS se u svakom slu čaju osloba đa u onoj mjeri u 
kojoj bi mogao biti oslobo đen vlasnik prema članku 7. stavku 3. Me đutim, kada su u pitanju preventivne mjere, takvo 
osloba đanje Fonda HNS nije mogu će. 
5. (a) Osim ako je druk čije predvi đeno u podstavku (b), skupni iznos naknade koju Fond HNS pla ća prema ovom članku 
se u slu čaju odre đene nezgode ograni čava, tako da ukupni zbroj tog iznosa kao i stvarno pla ćenog iznosa naknade 
prema poglavlju II. za štetu u okviru podru čja primjene ove Konvencije kako je utvr đeno člankom 3., ne smije 
prelaziti 250 milijuna obra čunskih jedinica.  
(b) Ukupni zbroj iznosa naknade koji pla ća Fond HNS prema ovom članku za štetu nastalu zbog izuzetne, neizbježne 
prirodne pojave kojoj se nije bilo mogu će oduprijeti ne smije prelaziti 250 milijuna obra čunskih jedinica.  
(c) Nastala dobit fonda osnovanog u skladu s člankom 9. stavkom 3., ako postoji, ne uzima se u obzir za izra ču­
navanje najve ćeg iznosa naknade koji mora platiti Fond HNS prema ovom članku.  
(d) Iznosi spomenuti u ovom članku pretvaraju se u nacionalnu valutu na temelju vrijednosti te valute s pozivanjem 
na posebno pravo vu čenja na datum odluke Skupštine Fonda HNS kao prvi dan pla ćanja naknade.  
6. Kada iznos podnesenih zahtjeva za naknadu protiv Fonda HNS prelazi skupni iznos naknade koju treba platiti 
prema stavku 5., raspoloživi se iznos raspodjeljuje na takav na čin da je omjer izme đu podnesenog zahtjeva za naknadu i 
iznosa naknade koji podnositelj zahtjeva stvarno primi prema ovoj Konvenciji, isti za sve podnositelje zahtjeva. Zahtjevi 
za naknadu u vezi smrti ili osobne ozlijede imaju prednost nad drugim zahtjevima, osim u mjeri u kojoj zajedni čka svota 
takvih zahtjeva prelazi dvije tre ćine ukupnog iznosa utvr đenog u skladu sa stavkom 5.  
7. Skupština Fonda HNS može odlu čiti da se u iznimnim slu čajevima naknada u skladu s ovom Konvencijom može 
isplatiti i kada vlasnik nije osnovao fond sukladno poglavlju II. U tim se slu čajevima primjenjuje stavak 5. to čka (d).  
Odgovaraju će zada će Fonda HNS  
Članak 15.  
Radi ispunjavanja njegove funkcije prema članku 13. stavku 1. to čki (a), Fond HNS ima sljede će zada će: 
(a) razmatranje zahtjeva za naknadu podnesenih protiv Fonda HNS;  
(b) pripremanje procjene prora čuna za svaku kalendarsku godinu za:  
rashode:  
i. troškovi uprave Fonda za odgovaraju ću godinu i svaki manjak iz djelatnosti prethodnih godina; i  
ii. pla ćanja koja mora u činiti Fond HNS u teku ćoj godini;  
prihode:  
iii. višak sredstava od djelatnosti prethodnih godina, uklju čuju ći svu dobit;  
iv. po četni doprinosi koje treba platiti tijekom godine;  
v. godišnji doprinosi ako se zahtijevaju kako bi se uravnotežio prora čun; i  
vi. svi drugi prihodi;  
(c) korištenje svojih službi na zahtjev države stranke, ako je potrebno da bi se pomoglo državi hitro osigurati osoblje, 
sredstva i usluge potrebne kako bi se omogu ćilo donošenje mjera za spre čavanje ili ublažavanje štete nastale zbog 
nezgode u vezi koje se od Fonda HNS može zahtijevati isplata naknade prema ovoj Konvenciji; iHR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 123
(d) pribavljanje, pod uvjetima utvr đenim unutrašnjim propisima, kreditnih olakšica s obzirom na poduzimanje preven ­
tivnih mjera protiv nastanka štete od pojedine nezgode u vezi koje se od Fonda HNS može zahtijevati isplata naknade 
prema ovoj Konvenciji.  
Op će odredbe o doprinosima  
Članak 16.  
1. Fond HNS mora imati glavni ra čun koji se dijeli na sektore.  
2. Fond HNS mora tako đer, podložno članku 19. stavcima 3. i 4., imati posebne ra čune koji se odnose na:  
(a) ulja kako je definirano člankom 1. stavkom 5. to čkom (a) podto čkom i., (ra čun ulja);  
(b) ukapljene prirodne plinove laganih ugljikovodika s metanom kao glavnim sastojkom (LNG), (ra čun LNG-a); i  
(c) ukapljene petrolejske plinove laganih ugljikovodika s propanom i butanom kao glavnim sastojcima (LPG), (ra čun LPG-a).  
3. Upla ćuju se po četni doprinosi i, ako se traži, godišnji doprinos Fondu HNS.  
4. Doprinosi Fondu HNS upla ćuju se na glavni ra čun u skladu s člankom 18., na posebne ra čune u skladu s člankom 
19. te, ili na glavni ili na posebne ra čune u skladu s člankom 20. ili člankom 21. stavkom 5. Podložno članku 19. stavku 
6., glavni ra čun je na raspolaganju za naknadu štete prouzro čene opasnim i štetnim tvarima koje pokriva taj ra čun, a 
posebni ra čun mora biti na raspolaganju za naknadu štete prouzro čene opasnim i štetnim tvarima koje pokriva taj ra čun. 
5. U smislu članka 18., članka 19. stavka 1. to čke (a) podto čaka i. i ii. te stavka 1. to čke (c), članka 20. i članka 21. 
stavka 5., kada koli čina odre đene vrste tereta koji podliježe doprinosu, primljenog na državnom podru čju države stranke 
u kalendarskoj godini od neke osobe, kada se skupi s koli činama iste vrste tereta primljenog u istoj državi stranci u toj 
godini od jedne ili više udruženih osoba, prelazi granice navedene u odnosnim stavcima, takva osoba pla ća doprinose s 
obzirom na stvarnu od nje primljenu koli činu, ne zanemaruju ći činjenicu da koli čina nije prešla odnosnu granicu.  
6. „Udružena osoba” zna či svako ovisno društvo ili tijelo pod zajedni čkim nadzorom. Nacionalnim zakonodavstvom 
doti čne države ure đuje se pitanje pripada li osoba pod ovu definiciju ili ne.  
Op će odredbe o godišnjim doprinosima  
Članak 17.  
1. Godišnji doprinosi na glavni ra čun i na svaki posebni ra čun ubiru se samo koliko se traži da bi se izvršila pla ćanja s 
ra čuna o kome je rije č. 
2. Godišnje doprinose koje treba platiti sukladno člancima 18., 19., i članku 21. stavku 5., odre đuje Skupština; oni se 
izra čunavaju u skladu s navedenim člancima na osnovu jedinica tereta koji podliježu doprinosu, primljenih ili, u pogledu 
tereta navedenih u članku 19. stavku 1. to čki (b), iskrcanih tijekom prethodne kalendarske godine ili druge godine kako 
odredi Skupština.  
3. Skupština odlu čuje o ukupnom iznosu godišnjih doprinosa koje treba ubrati na glavni ra čun i na svaki poseban 
ra čun. Slijede ći tu odluku za svaku državu stranku, direktor izra čunava za svaku osobu koja ima obavezu pla ćanja 
doprinosa u skladu s člankom 18., člankom 19. stavkom 1. i člankom 21. stavkom 5., iznos godišnjeg doprinosa te 
osobe na svaki ra čun, na osnovu fiksnog iznosa za svaku jedinicu tereta koji podliježe doprinosu prijavljenu za tu osobu 
tijekom prethodne kalendarske godine ili druge godine kako odlu či Skupština. Za glavni ra čun se gore spomenuti fiksni 
iznos po jedinici tereta koji podliježe doprinosu izra čunava za svaki sektor sukladno propisima navedenim u Prilogu II. 
ovoj Konvenciji. Za svaki posebni ra čun se gore navedeni fiksni iznos po jedinici tereta koji podliježe doprinosu izra ču­
nava dijeljenjem ukupnoga godišnjeg doprinosa koji treba ubrati na taj ra čun s ukupnom koli činom tereta koji podliježe 
doprinosu na taj ra čun. 
4. Skupština tako đer može odrediti ubiranje godišnjeg doprinosa za upravne troškove i odlu čiti o raspodjeli tih 
troškova izme đu sektora glavnog ra čuna i posebnih ra čuna.  
5. Skupština tako đer odlu čuje o raspodjeli iznosa pla ćenih kao naknada za štetu nastalu zbog dvije ili više tvari koje 
spadaju u razli čite ra čune i sektore, izme đu odgovaraju ćih ra čuna i sektora, na temelju procjene do koje je mjere svaka od 
doti čnih tvari doprinijela nastanku štete.HR 124 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
Godišnji doprinosi na glavni ra čun 
Članak 18.  
1. Podložno članku 16. stavku 5., godišnje doprinose na glavni ra čun upla ćuje za sve države stranke svaka osoba koja 
je u toj državi u prethodnoj kalendarskoj godini, ili drugoj godini ako tako odredi Skupština, primila ukupne koli čine koje 
prelaze 20 000 tona tereta koji podliježe doprinosu, osim tvari koje se navode u članku 19. stavku 1., koje spadaju u 
sljede će sektore:  
(a) kruti materijali u rasutom stanju navedeni u članku 1. stavku 5. to čki (a) podto čki vii.;  
(b) tvari navedene u stavku 2.; i  
(c) druge tvari.  
2. Godišnje doprinose na glavni ra čun moraju tako đer upla ćivati osobe koje bi imale obavezu pla ćanja doprinosa na 
posebni ra čun u skladu s člankom 19. stavkom 1., ako djelovanje tog ra čuna nije odgo đeno ili zaustavljeno u skladu s 
člankom 19. Svaki posebni ra čun čije je djelovanje odgo đeno ili zaustavljeno prema članku 19. čini poseban sektor u 
okviru glavnog ra čuna. 
Godišnji doprinosi za posebne ra čune  
Članak 19.  
1. Podložno članku 16. stavku 5., godišnji doprinosi na posebne ra čune upla ćuju se za sve države stranke:  
(a) u slu čaju ra čuna za ulje  
i. od strane bilo koje osobe koja je u prethodnoj kalendarskoj godini, ili drugoj godini ako tako odredi Skupština, 
primila ukupne koli čine koje premašuju 150 000 tona ulja koje podliježe doprinosu, kako je definirano u članku 1. 
stavku 3. Me đunarodne Konvencije o osnivanju me đunarodnog fonda za naknadu štete od zaga đenja uljem iz 
1971., kako je izmijenjena, i koja ima ili bi mogla imati obavezu pla ćanja doprinosa Me đunarodnom fondu za 
naknade u skladu s člankom 10. te Konvencije; i  
ii. od strane bilo koje osobe koja je u toj državi u prethodnoj kalendarskoj godini, ili drugoj godini ako tako odredi 
Skupština, primila ukupne koli čine koje prelaze 20 000 tona drugih vrsta ulja koja se prevoze u razlivenom stanju 
navedenih u Prilogu I. Me đunarodnoj Konvenciji o spre čavanju one čišćenja s brodova iz 1973., kako je izmijenjena 
Protokolom iz 1978. koji se na nju odnosi, s izmjenama:  
(b) u slu čaju ra čuna LNG-a bilo koje osobe koja je u prethodnoj kalendarskoj godini, ili drugoj godini ako tako odredi 
Skupština, neposredno prije njegovog iskrcavanja imala pravo na iskrcaj tereta LNG-a u luci ili terminalu te države;  
(c) u slu čaju ra čuna LPG-a bilo koje osobe koja je u prethodnoj kalendarskoj godini, ili drugoj godini ako tako odredi 
Skupština, u toj državi primila ukupne koli čine koje prelaze 20 000 tona LPG-a.  
2. Podložno stavku 3., posebni ra čuni navedeni u stavku 1. po činju važiti u isto vrijeme kad i glavni ra čun. 
3. Po četno djelovanje posebnog ra čuna navedenog u članku 16. stavku 2. odga đa se do trenutka kada koli čine tereta 
koji podliježe doprinosu u vezi tog ra čuna tijekom prethodne kalendarske godine, ili druge godine ako tako odredi 
Skupština, prelaze sljede će razine:  
(a) 350 milijuna tona tereta koji podliježe doprinosu u vezi ra čuna ulja;  
(b) 20 milijuna tona tereta koji podliježe doprinosu u vezi ra čuna LNG-a i  
(c) 15 milijuna tona tereta koji podliježe doprinosu u vezi ra čuna LPG-a.  
4. Skupština može suspendirati djelovanje posebnog ra čuna ako:  
(a) koli čine tereta koji podliježe doprinosu u vezi tog ra čuna tijekom prethodne kalendarske godine padnu ispod 
odgovaraju ćih razina navedenih u stavku 3.; ili  
(b) nakon šest mjeseci od dana kada je bio rok za uplatu doprinosa, ukupan iznos nepla ćenih doprinosa na taj ra čun 
prelazi deset posto od posljednjeg priljeva na taj ra čun u skladu sa stavkom 1.  
5. Skupština može ponovno uvesti djelovanje posebnog ra čuna koji je bio suspendiran u skladu sa stavkom 4.  
6. Svaka osoba koja bi imala obavezu pla ćanja doprinosa na poseban ra čun čije je djelovanje odgo đeno u skladu sa 
stavkom 3. ili suspendirano u skladu sa stavkom 4., upla ćuje dospjele doprinose u vezi doti čnog posebnog ra čuna na 
glavni ra čun. U svrhu izra čunavanja budu ćih doprinosa, poseban ra čun čije je djelovanje odgo đeno ili suspendirano čini 
novi sektor na glavnom ra čunu i podliježe sustavu bodova HNS definiranom u Prilogu II.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 125
Po četni doprinosi  
Članak 20.  
1. U pogledu svake države stranke po četni se doprinosi upla ćuju u iznosu koji se za svaku osobu koja ima obavezu 
pla ćanja doprinosa u skladu s člankom 16. stavkom 5., člancima 18., 19. i člankom 21. stavkom 5. izra čunava na temelju 
fiksnog iznosa, jednakog za glavni ra čun i svaki posebni ra čun, za svaku jedinicu tereta koji podliježe doprinosu 
primljenog ili, u slu čaju LNG-a, iskrcanog u toj državi, tijekom kalendarske godine koja je prethodila onoj u kojoj je 
Konvencija stupila na snagu u toj državi.  
2. Fiksni iznos i jedinice razli čitih sektora u okviru glavnog ra čuna kao i svakog posebnog ra čuna, naveden u stavku 1., 
odre đuje Skupština.  
3. Po četni doprinosi upla ćuju se u roku tri mjeseca od datuma s kojim Fond HNS izda ra čune za svaku državu stranku 
osobama koje imaju obavezu pla ćanja doprinosa u skladu sa stavkom 1.  
Izvješ ća 
Članak 21.  
1. Svaka država stranka mora osigurati da se svaka osoba koja ima obavezu pla ćanja doprinosa u skladu s člancima 
18., 19., ili stavkom 5. ovog članka uvrsti na popis koji treba sastaviti i čuvati do datuma koji odredi direktor u skladu s 
odredbama ovog članka.  
2. U smislu stavka 1., svaka država stranka obavješ ćuje direktora, u vremenu i na na čin koji treba propisati unutarnjim 
propisima Fonda HNS, o nazivu i adresi svake osobe koja u pogledu te države ima obavezu pla ćanja doprinosa u skladu s 
člancima 18., 19., ili stavkom 5. ovog članka, kao i o podacima o odgovaraju ćim koli činama tereta koji podliježe 
doprinosu za koji ta osoba ima obavezu pla ćanja doprinosa za prethodnu kalendarsku godinu.  
3. Radi utvr đivanja osoba koje u svakom trenutku imaju obavezu pla ćanja doprinosa u skladu s člancima 18, 19., ili 
stavkom 5. ovog članka te utvr đivanja, kada se primjenjuju, koli čina tereta koje se uzimaju u obzir za svaku takvu osobu 
prilikom odre đivanja iznosa doprinosa, popis se uzima kao dokaz  prima facie  činjenica navedenih u njemu.  
4. Kada država stranka ne ispunjava svoje obaveze dostavljanja informacija navedenih u stavku 2. direktoru, što ima za 
posljedicu financijski gubitak za Fond HNS, država stranka je odgovorna za naknadu toga gubitka Fondu HNS. Skupština 
na preporuku direktora odlu čuje o tome da li takvu naknadu treba platiti država stranka.  
5. U pogledu tereta koji podliježe doprinosu koji se prevozi iz jedne luke ili terminala države stranke do druge luke ili 
terminala smještene u istoj državi i tamo se iskrca, države stranke imaju mogu ćnost podnošenja izvješ ća Fondu HNS s 
ukupnom godišnjom koli činom za svaki ra čun koja pokriva sve primitke tereta koji podliježe doprinosu, uklju čuju ći sve 
koli čine u vezi kojih se pla ćaju doprinosi sukladno članku 16. stavku 5. Država stranka mora u vrijeme podnošenja 
izvješ ća: 
(a) obavijestiti Fond HNS da će za svaki ra čun uplatiti ukupan iznos Fondu HNS, u vezi odgovaraju će godine u jednom 
obroku; ili  
(b) zadužiti Fond HNS za ubiranje ukupnog iznosa svakog ra čuna, izdavanjem ra čuna pojedina čnim primateljima ili, u 
slu čaju LNG-a, nosiocima prava koji obavljaju iskrcaj u okviru sudske nadležnosti te države stranke, na iznos koji 
treba platiti svaki od njih. Te osobe se identificiraju u skladu s nacionalnim pravom doti čne države.  
Izostanak pla ćanja doprinosa  
Članak 22.  
1. Iznosu svakog dospjelog doprinosa u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21. stavkom 5. koji je u zakašnjenju dodaje 
se kamata čija se stopa odre đuje u skladu s unutarnjim propisima Fonda HNS, pod uvjetom da se za razli čite okolnosti 
mogu utvrditi razli čite stope.  
2. Kad osoba koja ima obavezu pla ćanja doprinosa u skladu s člancima 18., 19., 20. ili člankom 21. stavkom 5. ne 
ispunjava obaveze u vezi bilo kojeg od tih doprinosa ili bilo kojeg njihovog dijela i u zakašnjenju je, direktor u ime Fonda 
HNS, protiv takve osobe poduzima sve prikladne radnje, uklju čuju ći sudske mjere, s ciljem prikupljanja dospjelog iznosa. 
Me đutim, kada je osoba koja je zadužena za pla ćanje doprinosa, o čigledno insolventna ili to potvr đuju druge okolnosti, 
Skupština može na prijedlog direktora odlu čiti da se ne poduzimaju niti nastavljaju nikakve radnje protiv osobe koja je 
davatelj doprinosa.HR 126 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
Neobavezna odgovornost država stranaka za pla ćanje doprinosa  
Članak 23.  
1. Ne dovode ći u pitanje članak 21. stavak 5., država stranka može u vrijeme pohranjivanja svojih instrumenata 
ratifikacije, prihva ćanja, odobrenja ili pristupanja ili u bilo kojem trenutku nakon toga, izjaviti da prihva ća odgovornost za 
obaveze nametnute ovom Konvencijom svim osobama koje imaju obavezu pla ćanja doprinosa u skladu s člancima 18., 
19., 20. ili člankom 21. stavkom 5. u vezi opasnih i štetnih tvari primljenih ili iskrcanih na državnom podru čju te države. 
Takva se izjava sastavlja napismeno i u njoj se mora navesti koje se obaveze preuzimaju.  
2. Kada se izjava u skladu sa stavkom 1. sastavlja prije stupanja na snagu ove Konvencije u skladu s člankom 46., ona 
se pohranjuje kod glavnog tajnika koji ju nakon stupanja na snagu ove Konvencije dostavlja direktoru.  
3. Izjava u skladu sa stavkom 1. koja se sastavlja nakon stupanja na snagu ove Konvencije pohranjuje se kod direktora.  
4. Izjavu sastavljenu u skladu s ovim člankom odgovaraju ća država može povu ći, daju ći o tome pismenu obavijest 
direktoru. Ta obavijest proizvodi pravne u činke tri mjeseca nakon što je direktor primi.  
5. Svaka država koja je vezana izjavom sastavljenom prema ovom članku mora se u svim postupcima koji se protiv 
nje vode pred nadležnim sudom, u vezi obaveza navedenih u izjavi, odre ći svakog imuniteta na koji bi se ina če imala 
pravo pozvati.  
Organizacija i upravljanje  
Članak 24.  
Fond HNS ima Skupštinu i tajništvo kojim rukovodi direktor.  
Skupština  
Članak 25.  
Skupštinu čine sve države stranke ove Konvencije.  
Članak 26.  
Funkcije Skupštine su:  
(a) na svakom redovnom zasjedanju izabrati predsjednika i dva potpredsjednika koji vode ured do sljede ćeg redovnog 
zasjedanja;  
(b) utvrditi vlastiti poslovnik, ovisno o odredbama ove Konvencije;  
(c) razviti, primijeniti i periodi čki revidirati unutrašnja i financijska pravila koja se odnose na cilj Fonda HNS kako je 
opisano u članku 13. stavku 1. to čki (a), i odnosne zada će Fonda HNS navedene u članku 15.;  
(d) imenovati direktora i omogu ćiti imenovanje drugog potrebnog osoblja te odrediti uvjete za službu direktora i drugog 
osoblja;  
(e) donijeti godišnji prora čun pripremljen u skladu s člankom 15. to čkom (b);  
(f) razmotriti i, prema potrebi, odobriti sve preporuke direktora u vezi podru čja primjene tereta koji podliježe dopri ­
nosu;  
(g) odrediti revizore i odobriti ra čune Fonda HNS;  
(h) odobriti rješavanje zahtjeva za naknadu upu ćenih Fondu HNS, odlu čiti o raspodjeli raspoloživog iznosa naknade u 
skladu s člankom 14. me đu podnositeljima zahtjeva i odrediti uvjete prema kojima se provode privremena pla ćanja 
zahtjeva, nastoje ći da se što je ranije mogu će osigura naknada žrtvama štete;  
(i) osnovati odbor za zahtjeve za naknadu od najmanje sedam i najviše 15 članova i svako privremeno ili stalno 
pomo ćno tijelo koje se može pokazati potrebnim, definirati njegova zaduženja i dati mu ovlaštenje potrebno za 
obavljanje povjerenih mu dužnosti; prilikom imenovanja članova tog tijela, Skupština nastoji osigurati pravilnu 
raspodjelu prema zemljopisnom položaju i primjerenu zastupljenost država stranaka; poslovnik Skupštine se može 
primijenjvati,  mutatis mutandis,  za poslove takvog pomo ćnog tijela;  
(j) odrediti kojim se državama, koje nisu stranke ove Konvencije, kojim pridruženim članicama organizacije i kojim 
me đuvladinim i me đunarodnim nevladinim organizacijama može dozvoliti sudjelovanje bez prava glasa na zasjeda ­
njima Skupštine i pomo ćnih tijela;HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 127
(k) dati upute direktoru i pomo ćnim tijelima u vezi upravljanja Fondom HNS;  
(l) nadgledati pravilno provo đenje ove Konvencije i njezinih odluka;  
(m) svakih pet godina revidirati provedbu ove Konvencije s posebnim odnosom na funkcioniranje sustava za izra ču­
navanje pristojbi koje se ubiru i mehanizma doprinosa za doma ću trgovinu; i  
(n) izvršavati druge funkcije koje joj se dodijele prema ovoj Konvenciji ili su na drugi na čin potrebne za ispravno 
djelovanje Fonda HNS.  
Članak 27.  
1. Redovna zasjedanja Skupštine odvijaju se jednom u kalendarskoj godini prema pozivu direktora.  
2. Izvanredna zasjedanja Skupštine direktor saziva na zahtjev najmanje jedne tre ćine članova Skupštine. Obavijest o 
takvom zasjedanju direktor daje članovima najmanje 30 dana unaprijed.  
Članak 28.  
Ve ćina članova Skupštine čini kvorum za njezine sastanke.  
Tajništvo  
Članak 29.  
1. Tajništvo čine direktor i osoblje potrebno za upravu Fonda HNS.  
2. Direktor je pravni predstavnik Fonda HNS.  
Članak 30.  
1. Direktor je glavni službenik uprave Fonda HNS. Podložno uputama koje daje Skupština, direktor izvršava funkcije 
koje mu se dodjeljuju prema ovoj Konvenciji, unutarnjim pravilima Fonda HNS i Skupštine.  
2. Direktor posebno:  
(a) imenuje osoblje potrebno za upravljanje Fonda HNS;  
(b) poduzima sve odgovaraju će mjere s ciljem ispravnog upravljanja sredstvima Fonda HNS;  
(c) prikuplja doprinose dospjele prema ovoj Konvenciji, posebno vode ći ra čuna o odredbama članka 22. stavka 2.;  
(d) pribavlja usluge pravnih, financijskih i drugih stru čnjaka, u mjeri u kojoj je to potrebno radi obra đivanja zahtjeva za 
naknadu upu ćenih Fondu HNS i izvršavanja drugih dužnosti Fonda HNS;  
(e) poduzima sve potrebne mjere za obra đivanje zahtjeva za naknadu upu ćenih Fondu HNS, u okvirima i pod uvjetima 
koji se utvr đuju unutarnjim pravilima Fonda HNS, uklju čuju ći završno rješavanje zahtjeva bez prethodnog odobrenja 
Skupštine, kada to ovi propisi omogu ćuju; 
(f) priprema i dostavlja Skupštini financijske izvještaje i projekciju prora čuna za svaku kalendarsku godinu;  
(g) u dogovoru s predsjednikom Skupštine priprema i objavljuje izvješ će o aktivnostima Fonda HNS tijekom prethodne 
kalendarske godine; i  
(h) priprema, prikuplja i dostavlja dokumente i informacije potrebne za rad Skupštine i njezinih pomo ćnih tijela.  
Članak 31.  
Pri provo đenju svojih dužnosti, direktor i osoblje te stru čnjaci koje je imenovao direktor ne smiju tražiti niti primati upute 
niti od jedne vlade ili bilo kojeg tijela izvan Fonda HNS. Moraju se uzdržavati od svake aktivnosti koja bi se mogla znatno 
odraziti na njihov položaj me đunarodnih službenika. Svaka država stranka se sa svoje strane obvezuje poštovati isklju čivo 
me đunarodni zna čaj odgovornosti koje nose direktor te osoblje i stru čnjaci koje direktor imenuje, i ne nastoji utjecati na 
njih pri provo đenju njihovih dužnosti.HR 128 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
Financije  
Članak 32.  
1. Svaka država stranka snosi pla će, putne i druge troškove svoje delegacije u Skupštini i svojih predstavnika u 
pomo ćnim tijelima.  
2. Sve ostale troškove nastale djelovanjem Fonda HNS snosi Fond HNS.  
Glasanje  
Članak 33.  
Na glasanje u Skupštini primjenjuju se sljede će odredbe:  
(a) svaki član ima jedan glas;  
(b) odluke Skupštine donose se ve ćinom glasova članova prisutnih na glasanju, osim ako se člankom 34. predvi đa 
druk čije; 
(c) odluke za koje se traži dvotre ćinska ve ćina donose se dvotre ćinskom ve ćinom glasova prisutnih članova; i  
(d) u smislu ovog članka izraz „prisutni članovi” zna či „ članovi prisutni na sastanku u vrijeme glasanja”, a izraz „prisutni 
članovi koji glasaju” zna či „prisutni članovi koji daju glas za ili protiv”. Članovi koji se suzdržavaju od glasanja 
smatraju se kao članovi koji ne glasaju.  
Članak 34.  
Sljede će odluke Skupštine zahtijevaju dvotre ćinsku ve ćinu: 
(a) odluka prema članku 19. stavcima 4. ili 5. o suspendiranju ili ponovnom uspostavljanju djelovanja posebnog ra čuna;  
(b) odluka prema članku 22. stavku 2. da se ne poduzimaju ili nastavljaju aktivnosti protiv osoba koje su uplatitelji 
doprinosa;  
(c) imenovanje direktora prema članku 26. to čki (d);  
(d) osnivanje pomo ćnih tijela, prema članku 26. podto čki i. i pitanja koja se na to odnose; i  
(e) odluka prema članku 51. stavku 1. o nastavku važenja ove Konvencije.  
Izuze ća pla ćanja poreza i propisi o valuti  
Članak 35.  
1. Fond HNS, njegova sredstva, prihodi, uklju čuju ći doprinose, i ostala imovina potrebna za izvršavanje dužnosti 
opisanih u članku 13. stavku 1. u svim državama strankama imaju pravo na izuzimanje od izravnog oporezivanja.  
2. Kada Fond HNS provodi zna čajne kupovine pokretne ili nepokretne imovine ili usluga koje su potrebne za 
izvršavanje njegovih službenih aktivnosti radi postizanja ciljeva navedenih u članku 13. stavku 1., pri čemu su u 
cijenu uklju čeni izravni porezi ili prodajni porezi, vlade država stranaka poduzimaju, kad god je to mogu će, odgovaraju će 
mjere za povrat ili refundiranje iznosa takvih obveza i poreza. Tako ste čena dobra ne mogu se prodavati bez pla ćanja ili 
dati bez naknade osim ako se to ne čini u skladu s uvjetima koje je odobrila vlada države koja je odobrila ili podržala 
povrat ili refundaciju.  
3. U slu čaju obveza, poreza ili pristojbi koji su jedina pla ćanja za potrebe javnih službi, ne daju se izuze ća. 
4. Fond HNS ima pravo na izuze će od svih carinskih davanja, poreza i drugih odgovaraju ćih pristojbi, proizvoda koje 
uvozi ili izvozi, ili koji se u njegovo ime uvoze ili izvoze za njegovu službenu upotrebu. Tako uvezeni proizvodi ne mogu 
se otu điti niti na teret niti besplatno na državnom podru čju zemlje u koju se uvoze osim pod uvjetima s kojima se slaže 
vlada te zemlje.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 129
5. Osobe koje upla ćuju doprinose u Fond HNS, kao i žrtve i vlasnici koji primaju naknade od Fonda HNS, podliježu 
poreznom zakonodavstvu države u kojoj su porezni obveznici, bez posebnih izuze ća ili drugih dobrobiti prenesenih na 
njih.  
6. Ne dovode ći u pitanje postoje će ili budu će propise u vezi te čaja ili transfera, države stranke daju ovlaštenje za 
transfer i pla ćanje svih doprinosa Fondu HNS te svih naknada koje pla ća Fond HNS bez ograni čenja.  
Povjerljivost podataka  
Članak 36.  
Podaci koji se odnose na pojedina čne doprinose dostavljeni za potrebe ove Konvencije ne obznanjuju se izvan Fonda 
HNS, osim ako je to izri čito potrebno da se Fondu HNS omogu ći izvršavanje njegovih funkcija uklju čuju ći provo đenje i 
obranu u pravnim postupcima.  
POGLAVLJE IV.  
ZAHTJEVI ZA NAKNADU I POSTUPCI  
Ograni čenja postupaka  
Članak 37.  
1. Prava na naknadu prema poglavlju II. ukidaju se ako se u roku tri godine od datuma kad je osoba koja je pretrpjela 
štetu saznala ili je trebala saznati za štetu i identitet vlasnika s tim u vezi ne pokrene sudski postupak.  
2. Prava na naknadu prema poglavlju III. ukidaju se ako se u roku tri godine od datuma kad je osoba koja je pretrpjela 
štetu saznala ili je trebala saznati za štetu s tim u vezi ne pokrene sudski postupak ili notifikacija sukladno članku 39. 
stavku 7.  
3. Ni u kom slu čaju ne će se pokretati postupak nakon više od 10 godina od datuma nezgode koja je prouzro čila štetu.  
4. Kad se nezgoda sastoji od niza doga đaja, razdoblje od 10 godina spomenuto u stavku 3. te če od datuma posljednjeg 
od tih doga đaja. 
Sudska nadležnost u vezi postupaka pokrenutih protiv vlasnika  
Članak 38.  
1. Kada je nezgoda prouzro čila štetu na državnom podru čju jedne države stranke ili na podru čju više njih, uklju čuju ći 
teritorijalno more ili podru čje navedeno u članku 3. stavku (b), ili su poduzete preventivne mjere za spre čavanje ili 
svo đenje na najmanju mjeru štete na takvom podru čju uklju čuju ći teritorijalno more, ili na takvom prostoru, mogu se 
protiv vlasnika ili druge osobe koja pruža financijska jamstva za odgovornost vlasnika poduzeti aktivnosti za naknadu 
samo pri sudovima neke od tih država stranaka.  
2. Kada nezgoda prouzro či štetu isklju čivo izvan državnog podru čja neke države, uklju čuju ći teritorijalno more, i bilo 
da su ispunjeni uvjeti za primjenu ove Konvencije navedeni u članku 3. to čki (c), ili poduzete preventivne mjere za 
spre čavanje ili svo đenje štete na najmanju mogu ću mjeru, protiv vlasnika ili druge osobe koja pruža financijsku sigurnost 
za odgovornost vlasnika mogu se pokrenuti postupci za dodjelu naknade samo pri sudovima:  
(a) države stranke u kojoj je brod registriran ili, u slu čaju broda koji nije registriran, države stranke pod čijom zastavom 
brod plovi; ili  
(b) države stranke u kojoj vlasnik ima mjesto stanovanja ili gdje je glavno sjedište poslovanja vlasnika; ili  
(c) države stranke u kojoj je osnovan fond u skladu s člankom 9. stavkom 3.HR 130 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
3. Optuženom se daje obavijest o svakom postupku poduzetom u skladu sa stavcima 1. ili 2.  
4. Svaka država stranka osigurava nadležnost svojih sudova nad postupcima za naknadu prema ovoj Konvenciji.  
5. Nakon što vlasnik ili osiguravatelj ili druga osoba koja pruža financijska jamstva u skladu s člankom 12. osnuje 
Fond u skladu s člankom 9., sudovi države u kojoj je takav fond osnovan imaju isklju čivu nadležnost za odre đivanje svih 
pitanja koja se odnose na diobu i raspodjelu fonda.  
Sudska nadležnost u vezi postupaka protiv Fonda HNS ili postupaka pokrenutih od strane Fonda 
HNS  
Članak 39.  
1. Podložno sljede ćim odredbama ovog članka, svaki postupak protiv Fonda HNS za naknadu prema članku 14. 
provodi se jedino pred sudom koji ima nadležnost prema članku 38. u pogledu postupaka protiv vlasnika koji je 
odgovoran za štetu prouzro čenu nakon odgovaraju će nezgode, ili pred sudom u državi članici koja bi bila nadležna 
ako bi vlasnik bio odgovoran.  
2. U slu čaju da se ne utvrdi identitet broda koji prevozi opasne ili štetne tvari koje su prouzro čile štetu, odredbe članka 
38. stavka 1. primjenjuju se  mutatis mutandis  u vezi postupaka protiv Fonda HNS.  
3. Svaka država stranka osigurava nadležnost svojih sudova nad onim postupcima protiv Fonda HNS koji su navedeni 
u stavku 1.  
4. Kada se protiv vlasnika ili njegovog jamca pokrene postupak za naknadu štete pred sudom, taj sud ima isklju čivu 
nadležnost nad svakim postupkom za naknadu pokrenutim protiv Fonda HNS prema odredbama članka 14. u vezi iste 
štete.  
5. Svaka država stranka osigurava pravo Fonda HNS da intervenira kao stranka u bilo kojem pravnom postupku 
pokrenutom u skladu s ovom Konvencijom ispred nadležnog suda te države, protiv vlasnika ili njegovog jamca.  
6. Osim ako je druk čije predvi đeno stavkom 7., Fond HNS ne obvezuje se niti jednom presudom ili odlukom u 
postupcima u kojima nije stranka, ili niti jednim rješenjem kojega nije stranka.  
7. Ne dovode ći u pitanje odredbe stavka 5., kada se pred nadležnim sudom države stranke pokrenu postupci za 
naknadu štete protiv vlasnika ili njegovog jamca prema ovoj Konvenciji, svaka stranka u postupcima ima pravo prema 
nacionalnom zakonodavstvu te države na izvješ ćivanje Fonda HNS o postupcima. Kada se to izvješ ćivanje provodi u 
skladu s formalnostima koje zahtijeva pravo države u kojoj zasjeda sud, u takvom vremenu i na takav na čin da se Fondu 
HNS omogu ći da u činkovito djeluje kao stranka u postupku; svaka presuda koju donese sud u takvim postupcima, nakon 
što postane kona čna i izvršiva u državi gdje je donesena, postaje obvezuju ća prema Fondu HNS tako da Fond HNS ne 
može osporiti činjenice i nalaze te presude čak i kada nije aktivno djelovao u postupcima.  
Priznanje i izvršenje  
Članak 40.  
1. Svaka presuda koju donese nadležan sud u skladu s člankom 38. i koja je izvršiva u državi podrijetla kada više ne 
podliježe redovnom preispitivanju, priznaje se u svakoj državi stranci, osim:  
(a) kada je presuda donesena prijevarom; ili  
(b) kada optuženom nije dana obavijest i pravedna prilika da pripremi slu čaj. 
2. Presuda priznata prema stavku 1. može biti izvršiva svakoj državi stranci čim se ispune formalnosti koje se traže u 
toj državi. Te formalnosti ne smiju dopustiti ponovno otvaranje tog predmeta u pogledu predmeta spora.  
3. Podložno bilo kojoj odluci koja se odnosi na raspodjelu navedenu u članku 14. stavku 6., svaka se presuda koju 
protiv Fonda HNS donese sud koji ima nadležnost u skladu s člankom 39. stavcima 1. i 3., nakon što je izvršiva u državi 
podrijetla i u toj državi nije više predmet redovne revizije, može priznati i izvršiti u svakoj državi stranci.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 131
Subrogacija i pomo ć 
Članak 41.  
1. U pogledu iznosa naknade za štetu koju pla ća u skladu s člankom 14. stavkom 1., Fond HNS subrogacijom stje če 
prava koja može uživati na taj na čin obešte ćena osoba, u odnosu na vlasnika ili njegovog jamca.  
2. Ništa u ovoj Konvenciji ne dovodi u pitanje prava na subrogaciju ili pomo ć Fonda HNS u odnosu na bilo koju 
osobu, uklju čuju ći osobe navedene u članku 7. stavku 2. to čki (d) koje se ne navode u prethodnom stavku, u mjeri u 
kojoj mogu ograni čiti njihovu odgovornost. U svakom slu čaju, pravo Fonda HNS na subrogaciju u odnosu na te osobe 
nije manje poželjno od prava osiguravatelja osobe kojoj je naknada ispla ćena.  
3. Ne dovode ći u pitanje sva druga mogu ća prava na subrogaciju ili pomo ć protiv Fonda HNS, država stranka ili 
njezina agencija koja uplati naknadu za štetu u skladu s odredbama nacionalnog zakonodavstva subrogacijom stje če prava 
koja bi na taj na čin obešte ćena osoba mogla uživati prema ovoj Konvenciji.  
Klauzula prevladavanja  
Članak 42.  
Ova Konvencija prevladava nad svakom konvencijom koja je na snazi ili je otvorena za potpisivanje, ratifikaciju ili 
pristupanje na dan s kojim ova Konvencija postaje otvorena za potpisivanje, ali samo u mjeri u kojoj bi ta konvencija 
bila u sukobu s njom; me đutim, ništa iz ovog članka ne utje če na obaveze država stranaka prema državama koje nisu 
stranke ove Konvencije koje proizlaze prema toj konvenciji.  
POGLAVLJE V.  
PRIJELAZNE ODREDBE  
Podaci o teretu koji podliježe doprinosu  
Članak 43.  
Prilikom pohranjivanja instrumenta navedenog u članku 45. stavku 3. te jednom godišnje nakon toga, sve dok ova 
Konvencija ne stupi na snagu za odre đenu državu, država podnosi podatke glavnom tajniku o odgovaraju ćim koli činama 
primljenog tereta koji podliježe doprinosu ili, u slu čaju LNG-a, iskrcanog u toj državi tijekom prethodne kalendarske 
godine u vezi glavnog ra čuna i svakog posebnog ra čuna. 
Prvo zasjedanje Skupštine  
Članak 44.  
Glavni tajnik saziva prvo zasjedanje Skupštine. To zasjedanje odvija se što je ranije mogu će nakon stupanja na snagu ove 
Konvencije a u svakom slu čaju ne kasnije od 30 dana nakon tog stupanja na snagu.  
POGLAVLJE VI.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
Potpisivanje, ratifikacija, prihva ćanje, odobrenje i pristupanje  
Članak 45.  
1. Ova je Konvencija otvorena za potpisivanje u sjedištu organizacije od 1. listopada 1996. do 30. rujna 1997. te 
nakon toga ostaje otvorena za pristupanje.HR 132 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
2. Države mogu izraziti svoj pristanak na obvezivanje ovom Konvencijom:  
(a) potpisivanjem bez zadržavanja prava u vezi ratifikacije, prihva ćanja ili odobrenja; ili  
(b) potpisivanjem koje podliježe ratifikaciji, prihva ćanju ili odobrenju, kojemu slijedi ratifikacija, prihva ćanje ili odobrenje; 
ili 
(c) pristupanjem.  
3. Ratifikacija, prihva ćanje, odobrenje ili pristupanje proizvode pravni u činak pohranjivanja instrumenta u tu svrhu kod 
glavnog tajnika.  
Stupanje na snagu  
Članak 46.  
1. Ova Konvencija stupa na snagu 18 mjeseci nakon datuma kojim su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) najmanje 12 država, uklju čuju ći četiri države od kojih svaka s najmanje 2 milijuna jedinica bruto tonaže, pristaje na 
obvezivanje Konvencijom; i  
(b) glavni tajnik primi informaciju u skladu s člankom 43. da su osobe u takvim državama, koje bi imale obvezu pla ćanja 
doprinosa sukladno članku 18. stavku 1. to čkama (a) i (c), tijekom prethodne kalendarske godine primile ukupnu 
koli činu od najmanje 40 milijuna tona tereta koji podliježe doprinosu na glavni ra čun. 
2. Za državu koja izrazi svoj pristanak na obvezivanje ovom Konvencijom nakon što se ispune uvjeti za stupanje na 
snagu, takav pristanak proizvodi pravne u činke tri mjeseca nakon datuma njegovog izražavanja, ili na dan na koji ova 
Konvencija stupa na snagu u skladu sa stavkom 1., što god nastupi kasnije.  
Revizija i izmjena  
Članak 47.  
1. Organizacija može sazvati Konferenciju u svrhu revizije ili izmjena ove Konvencije.  
2. Glavni tajnik saziva konferenciju država stranaka ove Konvencije radi revizije ili izmjena Konvencije, na zahtjev šest 
država stranaka ili jedne tre ćine država stranaka, što god je ve će. 
3. Svaki pristanak na obvezivanje ovom Konvencijom koji se izrazi nakon datuma stupanja na snagu izmjena ove 
Konvencije smatrat će se primjenljivim na Konvenciju kako je izmijenjena.  
Izmjene ograni čenja  
Članak 48.  
1. Ne dovode ći u pitanje odredbe članka 47., posebni postupak ovog članka primjenjuje se jedino u svrhu izmjena 
ograni čenja navedenih u članku 9. stavku 1. i članku 14. stavku 5.  
2. Na zahtjev najmanje jedne polovine, ali ni u kojem slu čaju manje od šest država stranaka, svaki prijedlog za izmjene 
ograni čenja navedenih u članku 9. stavku 1. i članku 14. stavku 5., glavni tajnik dostavlja svim članicama organizacije i 
svim ugovornim državama.  
3. Svaka izmjena predložena i dostavljena kako je gore navedeno podnosi se pravnom odboru organizacije (pravni 
odbor) na razmatranje, najmanje šest mjeseci nakon datuma njezinog dostavljanja.  
4. Sve države ugovornice, bilo da su članice organizacije ili ne, imaju pravo na sudjelovanje u postupcima pravnog 
odbora za razmatranje i donošenje izmjena.  
5. Izmjene se donose dvotre ćinskom ve ćinom država ugovornica koje su prisutne i glasaju u pravnom odboru, 
proširene kako se predvi đa u stavku 4., pod uvjetom da je najmanje jedna polovina država ugovornica prisutna u 
vrijeme glasanja.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 133
6. Kada djeluje po prijedlogu o izmjeni ograni čenja, pravni odbor uzima u obzir iskustvo o nezgodama i posebno 
koli čini štete koja iz njih proizlazi, promjenama monetarnih vrijednosti i u činku predloženih izmjena na troškove 
osiguranja. Tako đer mora uzeti u obzir odnos izme đu ograni čenja utvr đenih u članku 9. stavku 1., kao i onih u 
članku 14. stavku 5.  
7. (a) Nijedna izmjena u vezi ograni čenja prema ovom članku ne može se uzeti u razmatranje u razdoblju kra ćem od 
pet godina od datuma s kojim je ova Konvencija otvorena na potpisivanje niti razdoblju kra ćem od pet godina od 
datuma stupanja na snagu prethodne izmjene prema ovom članku.  
(b) Nijedno se ograni čenje ne smije pove ćati tako da prelazi iznos koji odgovara ograni čenju utvr đenom ovom 
Konvencijom, pove ćanom za šest posto godišnje, izra čunano na temelju složenih postotaka, od datuma s 
kojim je ova Konvencija otvorena za potpisivanje.  
(c) Nijedno se ograni čenje ne smije pove ćati tako da prelazi iznos koji odgovara ograni čenju utvr đenom ovom 
Konvencijom, pomnoženom tri puta.  
8. O svakoj izmjeni donesenoj u skladu sa stavkom 5. organizacija izvješ ćuje sve države ugovornice. Izmjene se 
smatraju prihva ćenima po isteku razdoblja od 18 mjeseci nakon datuma notifikacije, osim ako je u tom razdoblju 
najmanje jedna četvrtina država koje su bile države ugovornice u vrijeme donošenja izmjene, obavijestila glavnog 
tajnika da ne prihva ća izmjene, u kom se slu čaju izmjene odbacuju i nemaju pravni u činak.  
9. Izmjene koje se smatraju prihva ćenima u skladu sa stavkom 8. stupaju na snagu 18 mjeseci nakon njezina 
prihva ćanja.  
10. Izmjene su obvezuju će za sve države ugovornice, osim ako iste otkažu ovu Konvenciju u skladu s člankom 49. 
stavcima 1. i 2., najmanje šest mjeseci prije stupanja na snagu izmjena. Takvo otkazivanje proizvodi pravne u činke kada 
izmjene stupe na snagu.  
11. Kada su izmjene donesene, ali razdoblje od 18 mjeseci od njihovog prihva ćanja još nije isteklo, država koja postaje 
država ugovornica tijekom tog razdoblja obvezuje se na izmjene ako one stupe na snagu. Država koja postaje država 
ugovornica nakon tog razdoblja obvezuje se na izmjene koje su prihva ćene u skladu sa stavkom 8. U slu čajevima koji se 
navode u ovom stavku, država se obvezuje na izmjene kad te izmjene stupe na snagu, ili kad ova Konvencija stupi na 
snagu za tu državu, ako je to kasnije.  
Otkazivanje  
Članak 49.  
1. Svaka država stranka može u svakom trenutku nakon njezinog stupanja na snagu za tu državu stranku otkazati ovu 
Konvenciju.  
2. Otkazivanje se provodi pohranjivanjem instrumenta otkazivanja kod glavnog tajnika.  
3. Otkazivanje proizvodi pravne u činke nakon 12 mjeseci, ili u dužem razdoblju koje se može navesti u instrumentu 
otkazivanja, od pohranjivanja kod glavnog tajnika.  
4. Bez obzira na otkazivanje od strane države stranke sukladno ovom članku, sve odredbe ove Konvencije koje se 
odnose na obveze upla ćivanja doprinosa prema člancima 18., 19. ili članku 21. stavku 5., u vezi pla ćanja naknade koje 
odredi Skupština u odnosu na nezgodu koja se dogodila prije nego što je otkazivanje proizvelo pravne u činke, nastavljaju 
se primjenjivati.  
Izvanredna zasjedanja Skupštine  
Članak 50.  
1. Svaka država stranka može u roku od 90 dana nakon pohranjivanja instrumenta otkazivanja čiji bi ishod mogao 
znatno pove ćati razinu doprinosa preostalih država stranaka, zatražiti od direktora sazivanje izvanrednog zasjedanja 
Skupštine. Direktor saziva sastanak Skupštine najmanje 60 dana nakon primitka zahtjeva.  
2. Direktor može preuzeti inicijativu za sazivanje izvanrednog zasjedanja Skupštine u roku 60 dana nakon pohra ­
njivanja bilo kojeg instrumenta otkazivanja, ako smatra da bi takvo otkazivanje moglo dovesti do zna čajnog porasta 
razine doprinosa ostalih država stranaka.  
3. Ako na izvanrednom zasjedanju sazvanom u skladu sa stavkom 1. ili 2. Skupština odlu či da bi otkazivanje moglo 
dovesti do zna čajnog porasta razine doprinosa ostalih država stranaka, bilo koja od tih država može najkasnije 120 dana 
prije datuma s kojim otkazivanje proizvodi pravne u činke otkazati ovu Konvenciju s u činkom od istog datuma.HR 134 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
Prestanak važenja  
Članak 51.  
1. Ova Konvencija prestaje biti na snazi:  
(a) s datumom kada broj država stranaka padne ispod šest; ili  
(b) 12 mjeseci nakon datuma s kojim su podaci u vezi prethodne kalendarske godine trebali biti dostavljeni direktoru u 
skladu s člankom 21., ako podaci pokazuju da je ukupna koli čina tereta koji podliježe doprinosu na glavnom ra čunu 
u skladu s člankom 18. stavkom 1. to čkama (a) i (c) primljena u državama strankama u prethodnoj kalendarskoj 
godini bila manja od 30 milijuna tona.  
Bez obzira na to čku (b), ako je ukupna koli čina tereta koji podliježe doprinosu na glavnom ra čunu u skladu s člankom 
18. stavkom 1. to čkama (a) i (c) primljena u državama strankama u prethodnoj kalendarskoj godini bila manja od 30 
milijuna tona, ali ve ća od 25 milijuna tona, Skupština može, ako smatra da je to bilo zbog izvanrednih okolnosti i nije 
vjerojatno da bi se moglo ponoviti, prije isteka gore navedenog razdoblja od 12 mjeseci odlu čiti da Konvencija ostaje na 
snazi. Skupština me đutim ne može donijeti takvu odluku nakon više od dvije godine.  
2. Države koje su obvezane ovom Konvencijom, na dan prije datuma s kojim ona prestaje biti na snazi omogu ćavaju 
Fondu HNS izvršavanje njegovih funkcija kako je opisano u članku 52. i samo u tu svrhu ostaju obvezane ovom 
Konvencijom.  
Likvidacija Fonda HNS  
Članak 52.  
1. Ako ova Konvencija prestane biti na snazi, Fond HNS unato č tome:  
(a) ispunjava svoje obaveze u vezi svake nezgode koja nastupi prije nego ova Konvencija prestane biti na snazi; i  
(b) ima pravo na ispunjenje svojih prava na doprinose u onoj mjeri u kojoj su ti doprinosi potrebni za ispunjavanje 
obaveza prema to čki (a), uklju čuju ći troškove uprave Fonda HNS potrebne u ovu svrhu.  
2. Skupština poduzima sve potrebne mjere kako bi se dovršila likvidacija Fonda HNS, uklju čuju ći raspodjelu u jednakoj 
mjeri svih preostalih sredstava me đu onim osobama koje su upla ćivale doprinos Fondu HNS.  
3. Za potrebe ovog članka Fond HNS ostaje pravna osoba.  
Pohranjivanje  
Članak 53.  
1. Ova Konvencija i sve izmjene donesene prema članku 48. pohranjuju se kod glavnog tajnika.  
2. Glavni tajnik:  
(a) obavješ ćuje sve države koje su potpisale ovu Konvenciju ili su joj pristupile, i sve članice organizacije o:  
i. svakom novom potpisu ili pohranjivanju instrumenta ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupanja zajedno s 
njihovim datumom;  
ii. datumu stupanja na snagu ove Konvencije;  
iii. svakom prijedlogu izmjena ograni čenja na iznose naknade koji su dani u skladu s člankom 48. stavkom 2.;  
iv. svim izmjenama koje su donesene u skladu s člankom 48. stavkom 5.;  
v. svim izmjenama koje se mogu prihvatiti prema članku 48. stavku 8., zajedno s datumom na koji te izmjene 
stupaju na snagu u skladu sa stavcima 9. i 10. tog članka:  
vi. pohranjivanje svakog instrumenta otkazivanja ove Konvencije zajedno s datumom na koji je primljena i datumom 
s kojim otkazivanje proizvodi pravni u činak; i  
vii. svakom obavješ ćivanju na koje se poziva bilo koji članak ove Konvencije; i  
(b) proslje đuje ovjerene prave kopije ove Konvencije svim državama koje su ovu Konvenciju potpisale ili joj pristupile.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 135
3. Čim ova Konvencija stupi na snagu, njezina se ovjerena prava kopija proslje đuje putem osobe zadužene za 
pohranjivanje glavnom tajniku Ujedinjenih naroda radi registracije i objavljivanja u skladu s člankom 102. Povelje 
Ujedinjenih naroda.  
Jezici  
Članak 54.  
Ova je Konvencija sastavljena u jednom primjerku izvornika na arapskom, kineskom, engleskom, francuskom, ruskom i 
španjolskom jeziku, s tim da je svaki tekst jednako vjerodostojan.  
Sastavljeno u Londonu 3 mai 1996.  
U POTVRDU TOGA dolje potpisani, s valjanim ovlaštenjem njihovih vlada u tu svrhu, potpisali su ovu Konvenciju.HR 136 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
PRILOG I.
HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 137
HR 138 Službeni list Europske unije 11/Sv. 103
PRILOG II.  
PRAVILA IZRA ČUNAVANJA GODIŠNJIH DOPRINOSA NA GLAVNI RA ČUN 
Pravilo 1.  
1. Fiksni iznos koji se navodi u članku 17. stavku 3. odre đuje se za svaki sektor u skladu s ovim pravilima.  
2. Kada je potrebno izra čunavanje doprinosa za više sektora glavnog ra čuna, poseban fiksni iznos po jedinici tereta 
koji podliježe doprinosu izra čunava se za svaki od sljede ćih sektora, prema potrebi:  
(a) kruti materijali u rasutom stanju navedeni u članku 1. stavku 5. to čki (a) podto čki vii.;  
(b) ulje, ako je djelovanje ra čuna za ulje odgo đeno ili suspendirano;  
(c) LNG, ako je djelovanje ra čuna LNG-a odgo đeno ili suspendirano;  
(d) LPG, ako je djelovanje ra čuna LPG-a odgo đeno ili suspendirano;  
(e) druge tvari.  
Pravilo 2.  
1. Za svaki je sektor fiksni iznos po jedinici tereta koji podliježe doprinosu jednak umnošku iznosa koji se ubire po 
bodu HNS i sektorskog faktora za taj sektor.  
2. Iznos koji se ubire po bodu HNS čine ukupni godišnji doprinosi koji se ubiru na glavni ra čun podijeljeni s ukupnim 
bodovima HNS svih sektora.  
3. Ukupni bodovi HNS za svaki sektor su umnožak, mjereno u metri čkim tonama, ukupne zapremnine tereta koji 
podliježe doprinosu za taj sektor i odgovaraju ćeg sektorskog faktora.  
4. Sektorski faktor se izra čunava kao procijenjeni aritmeti čki prosjek omjera zahtjev/zapremnina za taj sektor za 
odgovaraju ću godinu i prethodnih devet godina, u skladu s ovim pravilom.  
5. Osim kako je predvi đeno stavkom 6., omjer zahtjev/zapremnina za svaku od ovih godina izra čunava se kako slijedi:  
(a) podneseni zahtjevi, mjereno u obra čunskim jedinicama pretvorenim iz valute zahtjeva uz stopu primjenljivu na datum 
nezgode o kojoj je rije č, za štetu prouzro čenu tvarima u vezi kojih postoji obveza doprinosa Fondu HNS za 
odgovaraju ću godinu; podijeljeno s  
(b) zapremninom tereta koji podliježe doprinosu, koja se odnosi na odgovaraju ću godinu.  
6. U slu čajevima kad podaci koji se traže u stavku 5. to čkama (a) i (b) nisu na raspolaganju, koriste se sljede će 
vrijednosti za omjer zahtjev/zapremnina za svaku od godina koje nedostaju; 
(a) kruti materijali u rasutom stanju navedeni u članku 1. stavku 5. to čki (a) podto čki vii.  0  
(b) ulje, ako je djelovanje ra čuna za ulje odgo đeno 0  
(c) LNG, ako je djelovanje ra čuna LNG-a odgo đeno 0  
(d) LPG, ako je djelovanje ra čuna LPG-a odgo đeno 0  
(e) druge tvari  0,0001  
7. Aritmeti čka vrijednost prosjeka 10 godina procjenjuje se prema padaju ćoj linearnoj skali, tako da omjer odgovara ­
juće godine ima iznos 10, prethodne godine iznos 9, sljede će prethodne godine 8 i tako dalje, sve do desete godine za 
koju omjer iznosi 1.  
8. Ako je djelovanje posebnog ra čuna suspendirano, odgovaraju ći sektorski faktor izra čunava se u skladu s onim 
odredbama ovog pravila koje Skupština smatra odgovaraju ćima.HR 11/Sv. 103 Službeni list Europske unije 139