HR Službeni list Europske unije 5

21993A0319(01)



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

SPORAZUM

u obliku razmjene pisama između Europske ekonomske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država o primjeni Direktive Zajednice za treće zemlje, Direktive Vijeća 72/462/EEZ, i odgovarajućih pravnih propisa Sjedinjenih Američkih Država za trgovinu svježim goveđim i svinjskim mesom

Poštovani gospodine,

Pozivam se na razmjenu pisama od 7. svibnja 1991. između Komisije i Sjedinjenih Američkih Država i naknadne pregovore o primjeni Direktive Zajednice za treće zemlje, Direktive Vijeća 72/462/EEZ, i odgovarajućih pravnih propisa Sjedinjenih Američkih Država za trgovinu svježim goveđim i svinjskim mesom.

Tijekom gore navedenih pregovora obje su se stranke sporazumjele o sljedećem:

1. Razmjenom pisama od 7. svibnja 1991. Zajednica i Sjedinjene Američke Države dogovorile su se da će usporediti Direktivu Zajednice za treće zemlje i odgovarajuće pravne propise Sjedinjenih Američkih Država, kako bi odredile da li su propisi Zajednice i Sjedinjenih Američkih država istovrijedni. Taj je proces završen i pokazao je da oba regulatorna sustava u osnovi osiguravaju istovrijedne mjere zaštite od rizika za javno zdravlje.

2. Postupkom usporedbe utvrđene su neke razlike u pravnim i/ili administrativnim propisima, koje, ako se ne promijene, isključuju priznavanje istovrijednosti. Obje stranke se obvezuju da će što je prije moguće poduzeti mjere za sve potrebne promjene. Što se tiče pitanja koja uključuju tumačenje ili provedbu pravnih i/ili administrativnih zahtjeva, obje se stranke obvezuju na provedbu mjera u skladu s Prilogom I. U vezi s tim pitanjima, obje su stranke suglasne da će provedbu završiti u roku od šest mjeseci od potpisivanja ovog Sporazuma.

3. Posebno se pozivajući na točku br. 26. u Prilogu I., o alternativnom sustavu za uništavanje trihinele u svinjskom mesu hladnim postupkom, Zajednica se obvezuje da će tu točku ocijeniti najkasnije 31. siječnja 1993.

4. Obje stranke smatraju poželjnim slijediti uzajamno dogovoreni pristup. U okviru završetka uspostave jedinstvenog europskog tržišta, Sjedinjene Američke Države uviđaju potrebu da na sve države članice Zajednice primjenjuju jedinstvena načela.

5. Obje stranke su suglasne da je poželjna daljnja suradnja radi usklađivanja administrativnih mjera. To bi uključivalo učestalost i vremenski raspored kontrolnih posjeta službi za veterinarsku inspekciju odgovornih za kontrolu zdravstvenih sustava trećih zemalja i poduzeća koje žele izvoziti meso.

6. Obje stranke prihvaćaju načelo regionalizacije za suzbijanje bolesti životinja. U tom pogledu obje stranke smatraju poželjnim da se pri primjeni tih mjera slijedi uzajamno dogovoreni pristup. Sjedinjene Američke Države obvezuju se da će i nakon provedbe strategije jedinstvenog tržišta i dalje priznavati da su pojedine države članice slobodne od navedenih bolesti životinja i da neće primjenjivati dodatne zaštitne mjere. Sjedinjene Američke Države obvezuju se da će izmijeniti svoje propise o uvoznoj politici i zakonodavstvo u vezi sa slinavkom i šapom, goveđom kugom i drugim relevantnim bolestima u svjetlu načela regionalizacije.

7. U okviru novih oblika profesionalne suradnje između službi za veterinarsku inspekciju Sjedinjenih Američkih Država i Zajednice, obje su stranke suglasne da će poduzeti potrebne mjere za uspostavu boljeg dijaloga između veterinara na razini objekata, kako bi na licu mjesta pronašli rješenja i poboljšali njihov profesionalni dijalog.

8. Obje su stranke suglasne da će ojačati ulogu FSIS-a (Prilog III.). Sjedinjene Američke Države obvezuju se da će u najkraćem mogućem roku provesti odredbe Priloga III.

9. Obje se stranke obvezuju da će započeti i razvijati zajedničke mjere u skladu s Prilogom IV.

10. U razdoblju od potpisivanja ovog Sporazuma do pune provedbe njime predviđenih mjera, primjenjuju se privremene mjere predviđene Prilogom II.

11. Obje se stranke obvezuju da će nastojati okončati sve potrebne postupke za punu provedbu ovog Sporazuma do 31. prosinca 1993. Stranke su suglasne da će u roku od godinu dana od potpisivanja Sporazuma zajednički preispitati funkcioniranje ovog Sporazuma, uključujući i privremene mjere.

12. Stranke su suglasne da primjena ovog Sporazuma obvezuje inspektore obje stranke i da predstavlja zadovoljavajuće rješenje trenutačnog spora oko Direktive za treće zemlje.

13. Na osnovi iskustva stečenog primjenom ovog Sporazuma Zajednica će na osnovi uzajamnog sporazuma razmotriti mogućnost da i prije posjete inspektora izda odobrenja poduzećima za koje FSIS potvrdi da su usklađena s propisima Zajednice. Sjedinjene Države već provode takav sustav.

14. Obje su stranke suglasne da što je prije moguće započnu razgovore o ostalim problemima u području veterinarstva u vezi s trgovinom životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla. To uključuje, između ostalog, i nadzor ostataka (rezidua), mesa peradi, proizvoda od mesa, i živih životinja.

Čast mi je predložiti da, ako je gore navedeno prihvatljivo Vašoj Vladi, ovo pismo i Vaš potvrdni odgovor zajedno čine Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država u ovom predmetu.

Primite, gospodine, izraze moga najdubljega poštovanja.

U ime Vijeća Europskih zajednica

Poštovani gospodine,

Čast mi je potvrditi primitak Vašega pisma s današnjim datumom koje glasi:

„Pozivam se na razmjenu pisama od 7. svibnja 1991. između Komisije i Sjedinjenih Američkih Država i naknadne pregovore o primjeni Direktive Zajednice za treće zemlje, Direktive Vijeća 72/462/EEZ, i odgovarajućih pravnih propisa Sjedinjenih Američkih Država za trgovinu svježim goveđim i svinjskim mesom.

Tijekom gore navedenih pregovora obje su se stranke sporazumjele o sljedećem:

1. Razmjenom pisama od 7. svibnja 1991. Zajednica i Sjedinjene Američke Države dogovorile su se da će usporediti Direktivu Zajednice za treće zemlje i odgovarajuće pravne propise Sjedinjenih Američkih Država, kako bi odredile jesu li propisi Zajednice i Sjedinjenih Američkih država istovrijedni. Taj je proces završen i pokazao je da oba regulatorna sustava u osnovi osiguravaju istovrijedne mjere zaštite od rizika za javno zdravlje.

2. Postupkom usporedbe utvrđene su neke razlike u pravnim i/ili administrativnim propisima, koje, ako se ne promijene, isključuju priznavanje istovrijednosti. Obje stranke se obvezuju da će što je prije moguće poduzeti mjere za sve potrebne promjene. Što se tiče pitanja koja uključuju tumačenje ili provedbu pravnih i/ili administrativnih zahtjeva, obje se stranke obvezuju na provedbu mjera u skladu s Prilogom I. U vezi s tim pitanjima, obje su stranke suglasne da će provedbu završiti u roku od šest mjeseci od potpisivanja ovog Sporazuma.

3. Posebno se pozivajući na točku br. 26. u Prilogu I., o alternativnom sustavu za uništavanje trihinele u svinjskom mesu hladnim postupkom, Zajednica se obvezuje da će tu točku ocijeniti najkasnije 31. siječnja 1993.

4. Obje stranke smatraju poželjnim slijediti uzajamno dogovoreni pristup. U okviru završetka uspostave jedinstvenog europskog tržišta Sjedinjene Američke Države uviđaju potrebu da na sve države članice Zajednice primjenjuju jedinstvena načela.

5. Obje stranke su suglasne da je poželjna daljnja suradnja radi usklađivanja administrativnih mjera. To bi uključivalo učestalost i vremenski raspored kontrolnih posjeta službi za veterinarsku inspekciju odgovornih za kontrolu zdravstvenih sustava trećih zemalja i poduzeća koja žele izvoziti meso.

6. Obje stranke prihvaćaju načelo regionalizacije za suzbijanje bolesti životinja. U tom pogledu obje stranke smatraju poželjnim da se pri primjeni tih mjera slijedi uzajamno dogovoreni pristup. Sjedinjene Američke Države obvezuju se da će i nakon provedbe strategije jedinstvenog tržišta i dalje priznavati da su pojedine države članice slobodne od navedenih bolesti životinja i da neće primjenjivati dodatne zaštitne mjere. Sjedinjene Američke Države obvezuju se da će izmijeniti svoje propise o uvoznoj politici i zakonodavstvo u vezi sa slinavkom i šapom, goveđom kugom i drugim relevantnim bolestima u svjetlu načela regionalizacije.

7. U okviru novih oblika profesionalne suradnje između službi za veterinarsku inspekciju Sjedinjenih Američkih Država i Zajednice, obje su stranke suglasne da će poduzeti potrebne mjere za uspostavu boljeg dijaloga između veterinara na razini objekata, kako bi na licu mjesta pronašli rješenja i poboljšali njihov profesionalni dijalog.

8. Obje su stranke suglasne da će ojačati ulogu FSIS-a (Prilog III.). Sjedinjene Američke Države obvezuju se da će u najkraćem mogućem roku provesti odredbe Priloga III.

9. Obje se stranke obvezuju da će započeti i razvijati zajedničke mjere u skladu s Prilogom IV.

10. U razdoblju od potpisivanja ovog Sporazuma do pune provedbe njime predviđenih mjera, primjenjuju se privremene mjere predviđene Prilogom II.

11. Obje se stranke obvezuju da će nastojati okončati sve potrebne postupke za punu provedbu ovog Sporazuma do 31. prosinca 1993. Stranke su suglasne da će u roku od godinu dana od potpisivanja Sporazuma zajednički preispitati funkcioniranje ovog Sporazuma, uključujući i privremene mjere.

12. Stranke su suglasne da primjena ovog Sporazuma obvezuje inspektore obje stranke i da predstavlja zadovoljavajuće rješenje trenutačnog spora oko Direktive za treće zemlje.

13. Na osnovi iskustva stečenog primjenom ovog Sporazuma, Zajednica će na osnovi uzajamnog sporazuma razmotriti mogućnost da i prije posjete inspektora izda odobrenja poduzećima za koje FSIS potvrdi da su usklađena s propisima Zajednice. Sjedinjene Države već provode takav sustav.

14. Obje su stranke suglasne da što je prije moguće započnu razgovore o ostalim problemima u području veterinarstva u vezi s trgovinom životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla. To uključuje, između ostalog, i nadzor ostataka (rezidua), mesa peradi, proizvoda od mesa, i živih životinja.

Čast mi je predložiti da, ako je gore navedeno prihvatljivo Vašoj Vladi, ovo pismo i Vaš potvrdni odgovor zajedno čine Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država u ovom predmetu.”

Čast mi je potvrditi da je moja Vlada suglasna sa sadržajem Vašega pisma.

Primite, gospodine, izraze moga najdubljega poštovanja.

U ime Vlade Sjedinjenih Američkih Država

PRILOG I.

PREPORUČENE MJERE

Napomena s objašnjenjem

Prilog I. sadrži preporuke zajedničke tehničke skupine Sjedinjenih Američkih Država i Zajednice za propise za klaonice i kontrolu mesa. Ta je skupina sazvana u studenome 1991. kako bi završila usporedbu pravnih propisa Sjedinjenih Američkih Država i Zajednice, koja je tražena razmjenom pisama od 14. svibnja 1991. Na osnovi priloženog popisa od 60 spornih točaka koje su obje stranke utvrdile, tehnička skupina je utvrdila pravne propise koji se primjenjuju na svaku od tih točaka. U nekim slučajevima utvrđene su razlike u pravnim propisima; u slučajevima kad su pravni propisi bili slični skupina je provela daljnje ispitivanje kako bi utvrdila izvor problema.

Rezultati rasprave skupine objedinjeni su i čine osnovu za zaključke predstavljene u lijevom stupcu Priloga I. Nakon daljnjeg razmatranja skupina je izradila zajedničke preporuke za daljnje mjere koje su navedene u desnom stupcu.

1. Područje usmrćivanja (omamljivanja)

2. Ante-mortem (objekti)

3. Ante-mortem (objekti)

4. Ante-mortem (veterinarsko-sanitarni pregled)

5. Ante-mortem (veterinarsko-sanitarni pregled)

6. Klanje (sterilizacija noža za klanje nakon svakog reza)

7. Klanje (sterilizacija noževa za klanje nakon svakog klaoničkog trupa)

8. Klanje (osiguranje prostorije za pranje pregače mesara klaoničara)

9. Korištenje „gumenih cijevi”

10. Vozila za prijevoz stoke (kontrola objekata za pranje)

11. Post- mortem veterinarsko-sanitarni pregled (identifikacija i međusobna povezanost dijelova; proglašenje neupotrebljivih serija)

12. Post-mortem veterinarsko-sanitarni pregled (postupci)

13. Zahtjevi u pogledu osoblja (veterinarski nadzor)

14. Zahtjevi u pogledu osoblja (oznake zdravstvene ispravnosti)

15. Zahtjevi u pogledu osoblja (zdravstvene potvrde)

16. Zahtjevi u pogledu osoblja (društvene prostorije)

17. Zahtjevi u pogledu osoblja (propisi za radnu odjeću)

18. Objekti (suho skladištenje- materijali za pakiranje)

19. Objekti (skladištenje neprehrambenih proizvoda)

20. Objekti (zabrana drvenih konstrukcija)

21. Objekti (zabrana drvene opreme)

22. Objekti (voda za piće – učestalost testiranja)

23. Objekti (voda za piće – metode testiranja)

24. Zahtjevi u pogledu temperature (proizvodi)

25. Zahtjevi u pogledu temperature (naprave za bilježenje temperature)

26. Zahtjev u pogledu temperature (uništavanje trihinele)

27. Testiranje konjskog mesa na trihinelu

28. Linija klanja (brzina linija)

29. Linija klanja (zastoj)

30. Linija klanja (inspekcijsko osoblje)

31. Linija klanja (pranje ruku/dezinfekcija alata)

32. Linija klanja (zahtjevi u pogledu toka proizvoda)

33. Prerada otpada pri klanju (zeleni otpad)

34. Prerada otpada pri klanju (crveni otpad)

35. Prerada otpada pri klanju (uklanjanje tonzila)

36. Odvajanje postupaka

37. Odvodnja u prostorijama za prihvat i privremeni smještaj životinja za klanje sumnjivih na oboljenje

38. Odvajanje zdravih životinja od životinja kod kojih postoji sumnja na bolest

39. Dezinfekcija noža za klanje nakon svakog klaoničkog trupa

40. Pranje pregače i čizama osobe koja odstranjuje iznutrice

41. Objekti za pranje kamiona za životinje

42. Veterinarski nadzor

43. Prethodno odobravanje tehničkih nacrta opreme i materijala

44. Nejedinstvene mjere inspektora Sjedinjenih Država na licu mjesta (brzina linije)

45. Nejedinstvene mjere inspektora Sjedinjenih Država na licu mjesta (rezanje mišića za žvakanje i vratnih limfnih čvorova goveda)

46. Nejedinstvene mjere inspektora Sjedinjenih Država na licu mjesta (pregled očnog područja goveda)

47. Post-mortem veterinarsko-sanitarni pregled (postupci)

48. Administrativne mjere (vrijeme za uklanjanje nedostataka)

49. Administrativne mjere (uklanjanje s popisa na licu mjesta)

50. Administrativne mjere (netransparentnost sustava izvješćivanja)

51. Administrativne mjere (uvozna kontrola nakon sumnje na nepravilnosti)

52. Administrativne mjere (podnošenje pismenih mjesečnih izvješća)

53. Administrativne mjere (nadzor proizvoda u provozu)

54. Zahtjevi veterinarskih službi Zajednice u pogledu potvrde o kvaliteti

55. Ostaci (rezidue)

56. Administrativne mjere (zahtjevi da izvozne tvrtke uspostave namjenski fond)

57. Transparentnost načina za priznavanje da je zemlja slobodna od bolesti

58. Priznavanje regionalnog zdravstvenog statusa

59. Prihvaćanje sanitarnih mjera Zajednice koje se primjenjuju preko zajedničkih odluka Zajednice o suzbijanju bolesti

60. Očita diskriminacija i neujednačenost tijela Sjedinjenih Američkih Država u pogledu priznavanja statusa bolesti država članica

PREPORUKE ZA POJEDINE SPORNE TOČKE

TOČKA ZAKLJUČAK RASPRAVE PREPORUČENE MJERE 1. Zahtjev za omamljivanjem udarcem po glavi Sjedinjene Američke Države suglasne su da se omamljivanje udarcem po glavi neće koristiti za klanje životinja namijenjenih za Zajednicu. Prilagodba uputa FSIS-a Nema promjena propisa Zajednice 2. Korištenje drva u prostorima za prihvat i privremeni smještaj životinja za klanje Obje su strane suglasne da se drvo ne smije koristiti u oborima za bolesne životinje i životinje kod kojih postoji sumnja na bolest te da se drvo ne preporuča ni u drugim slučajevima. Prilagodba uputa FSIS-a Izmjena uputa Zajednice (VM str. 13.). U rečenici „Međutim, ako je drvo privremeno prihvaćeno, ono se mora postupno zamijeniti drugim materijalima …”, riječi „se mora” trebalo bi zamijeniti riječima „bi se trebalo”. 3. i 37. Posebni odvod za obore za životinje kod kojih postoji sumnja na bolest „Posebni odvod” obje stranke tumače na način da bi odvodni sustav trebao isključiti svaku mogućnost dolaska zdravih životinja u kontakt s otpadnim vodama iz obora u kojima su životinje kod kojih postoji sumnja na bolest. To se može postići uporabom rešetki ili drugih učinkovitih sredstava. Prilagodba uputa FSIS-a. Zajednica će razmotriti potrebu pojašnjenja uputa Zajednice- (VM). 4. i 38. Sprečavanje kontakta sa životinjama kod kojih postoji sumnja na bolest Ova se preporuka osniva na pravnim propisima i utvrđenim postupcima u objektima Sjedinjenih Američkih Država, koji vode do brzog odstranjivanja otpisanih životinja. Upute FSIS-a osigurat će da se životinje koje nisu prihvatljive za klanje odmah uklone. Cilj je spriječiti daljnji kontakt sa zdravim životinjama što je prije moguće nakon što se utvrdi da su neprihvatljive za klanje. Razjašnjenje uputa Zajednice (VM str. 16.): Riječi ”… Objekti za bolesne životinje i životinje kod kojih postoji sumnja na bolest moraju biti izgrađeni …”, trebalo bi zamijeniti riječima „Objekti za bolesne životinje i životinje kod kojih postoji sumnja na bolest, uzimajući u obzir bolesti koje postoje u regiji, trebaju biti izgrađeni…” 5. Veterinar za obavljanje ante-mortem veterinarsko-sanitarnog pregleda Problem se odnosi na ante-mortem veterinarsko-sanitarni pregled životinja u klaonici. Sjedinjene Američke Države predložile su rješenje koje uključuje sljedeće komponente: — da propisi Zajednice dozvoljavaju da se veterinarsko-sanitarni pregled životinja obavi na gospodarstvima (tovilištima), — da Sjedinjene Američke Države jamče da veterinarsko-sanitarni pregled u tovilištu obavlja ovlašteni veterinar kojeg priznaje FSIS, — da će se postojeći sustavi Sjedinjenih Američkih Država, kako je navedeno u dokumentima Sjedinjenih Američkih Država (Prilog V., podprilog III. u stavku III., podstavku 1. i 2, ali ne 3.), i dalje primjenjivati po dolasku u klaonicu. Obje strane bi trebale razmotriti potrebne daljnje mjere. 6., 7. i 39. Sterilizacija noža za klanje nakon svakog reza i nakon svakog klaoničkog trupa Inspektor nadležan za objekte koji imaju odobrenje za izvoz u Zajednicu mora posebno paziti na interes Zajednice da se osigura da svi predmeti koji dolaze u kontakt s vanjskom površinom kože budu očišćeni prije njihovog ponovnog korištenja na svježem mesu. Ovu točku treba uzeti u obzir u propisima FSIS-a. Upute Zajednice (VM) trebale bi predvidjeti da svi premeti koji dođu u kontakt s vanjskom površinom kože budu očišćeni prije ponovne uporabe. 8. Komore za pranje pregača „mesara klaoničara” Ukinuto uz objašnjenje da činjenica da pranje pregača u komorama ima prednost ne isključuje uporabu pokretnih tuševa u skladu s točkom 9. Vidjeti točku 9. 9. Korištenje „gumenih cijevi” Obje su strane suglasne da se „viseći fleksibilni tuševi, uređaji za prskanje i cijevi” trebaju koristiti samo uz uvjet: 1. da je spriječeno onečišćenje svježeg mesa zbog prskanja; 2. da se ne koriste kao nadomjestak za odgovarajuće naprave za pranje ruku; i 3. da se općenito koriste samo za pranje klaoničkih trupova nakon post-mortem veterinarsko-sanitarnog pregleda. Trebalo bi uzeti u obzir u uputama FSIS-a. Trebalo bi uzeti u obzir u uputama Zajednice – (VM). 10. Zahtjevi u pogledu izdavanja dozvola za objekte za pranje vozila: Sjedinjene Američke Države traže da se prijevozna sredstva za meso čiste na prihvatljiv način i da ih prije uporabe u tu svrhu provjeri i dezinficira nadležni inspektor. To bi stanje trebalo uzeti u obzir u uputama FSIS-a i Zajednice – (VM). Poduzeća imaju dozvolu da koriste objekte za pranje po svom izboru u prostorima ili izvan prostora poduzeća. Lokacija tih objekata dostupna je u upravi poduzeća. Kako bi se izbjeglo onečišćenje lokacije, kamioni koji se koriste za prijevoz stoke uobičajeno se ne peru na lokaciji poduzeća. APHIS je odgovoran da osigura da se vozila za prijevoz stoke održavaju u higijensko-sanitarnim uvjetima. Ako su potrebne mjere za suzbijanje bolesti, kamioni se čiste i dezinficiraju pod službenim nadzorom APHIS-a na utvrđenim lokacijama. Obje su strane suglasne da se vozila mogu čistiti i dezinficirati u prostorima poduzeća ili izvan prostora poduzeća, pod uvjetom da je lokacija tih mjesta za vozila za meso dostupna veterinarskim inspektorima iz uprave poduzeća. U slučaju prijevoza stoke, službeno utvrđena mjesta bit će pod službenom kontrolom APHIS-a ako je potrebno poduzimati mjere suzbijanja bolesti. 11. Međusobna povezanost dijelova za pregled post mortem (zapljena serije) Obje su strane suglasne da treba povezati sav otpad s klaoničkim trupovima za potrebe veterinarsko-sanitarnog pregleda „post-mortem”. Stranke su također suglasne da ako se krv ili otpad podrijetlom od nekoliko životinja prikuplja u istom kontejneru prije nego se završi post-mortem pregled, čitav sadržaj treba proglasiti neprikladnim za ljudsku prehranu ako se jedna od dotičnih životinja proglasila neprikladnom za ljudsku prehranu. (Vidjeti shematski prikaz iz Dodatka V.). Upute FSIS-a trebaju odražavati potrebu da nadležni inspektor prikaže učinkovito djelovanje zapljene serije i međusobnu povezanost. Zajednica je suglasna da postupak objedinjavanja serija koji primjenjuju Sjedinjene Američke Države, kako je navedeno u priloženom shematskom prikazu, smatra prihvatljivim postupkom. 12. i 47. Postupci post-mortem pregleda Obje su strane navele niz razlika u posebnim postupcima post mortem pregleda za različite vrste životinja. Razmjena dokumentacije nije omogućila postizanje suglasnosti. Obje su strane međutim suglasne da bi zajedničko preispitivanje moglo dovesti do rješavanja ovog pitanja. Obje su stranke suglasne sa zajedničkom ocjenom postupaka post-mortem pregleda. 13. i 14. Veterinarska kontrola hladnjača, pri rasijecanju, oznaka zdravstvene ispravnosti i uređaja za označivanje Pitanja su ispitana na osnovu pismene dokumentacije koju su predočile Sjedinjene Američke Države u pogledu organizacije i odgovornosti inspekcijskog sustava Sjedinjenih Američkih Država. Ta su pitanja rješavana u vezi s povećanom ulogom FSIS-a pri izvozu u Zajednicu. Prilagodba uputa FSIS-a u skladu s Prilogom III. Zajednica će razmotriti daljnje potrebne mjere, uključujući i potrebne promjene svojih propisa. 15. Zahtijevanje zdravstvene potvrde kod prvog zapošljavanja Konstatirano je da zakonodavstvo Zajednice omogućava posebna jamstva koja se mogu tražiti u pogledu zdravstvenog nadzora osoblja koje radi i rukuje sa svježim mesom. Sjedinjene Američke Države osigurat će da uprave poduzeća mogu prikazati i dokumentirati način na koji se američki propisi provode u praksi. Te se informacije na zahtjev stavljaju na raspolaganje službenom inspektoru. Zakonodavstvo Sjedinjenih Američkih Država propisuje da niti jedan upravitelj službenog poduzeća ne smije niti u jednom odjelu u kojem se rukuje ili priprema proizvod zaposliti osobe koje pokazuju znakove zaraznih bolesti u prijenosnoj fazi (ne uključuje posebni zahtjev za zdravstvenu potvrdu). Sustav praćenja zdravstvenog nadzora i službene provedbe bit će u skladu s dokumentacijom koju predloži FSIS. Zajednica će ispitati osigurava li sustav praćenja Sjedinjenih Američkih Država potrebna jamstva za zahtjeve Zajednice (na osnovi analize pojedinog slučaja). 16. Društvene prostorije Obje su strane suglasne da su propisi Zajednice i Sjedinjenih Američkih Država u osnovi isti. Probleme u praksi trebalo bi rješavati na osnovi analize pojedinog slučaja putem stalnog postupka provjere Sjedinjenih Američkih Država i Zajednice na razini poduzeća. 17. Odjeća zaposlenika Obje su stranke suglasne: — da su propisi Zajednice i Sjedinjenih Američkih Država u osnovi isti, — da odjeća određene boje (npr. bijela) nije obvezni zahtjev, i — da na početku svakog radnog dana treba odjenuti čistu radnu odjeću i po potrebi je mijenjati tijekom dana. Upute FSIS-a će zahtijevati da i industrija i FSIS trebaju biti u mogućnosti opisati i po potrebi demonstrirati važeći sustav provedbe propisa Sjedinjenih Američkih Država na razini poduzeća. 18. Zahtjevi za odvojeno skladištenje materijala za pakiranje Obje su strane suglasne da treba poduzeti mjere kako bi se osiguralo da meso i mesni proizvodi ne budu onečišćeni materijalom za omatanje i pakiranje. Smjernice FSIS-a za industriju trebale bi navesti zahtjeve Zajednice da materijal za omatanje i pakiranje koji se unosi u prostore u kojima se rukuje nepakiranim svježim mesom ili otpadom bude pohranjen u posebnim prostorijama na način da se spriječi onečišćenje. Upute Zajednice – (VM) trebale bi uključiti i navode kojima bi se ispunili ciljevi zakonodavstva Zajednice o „nikakvom kontaktu sa zrakom”, kako bi se izbjeglo onečišćenje materijala za omatanje i pakiranje. 19. Objekti za suho skladištenje neprehrambenih proizvoda Obje su strane suglasne da sredstva za čišćenje, dezinfekciju i slične tvari treba skladištiti na sigurnom mjestu kako bi se izbjeglo onečišćenje mesa ili materijala za pakiranje. Sigurno mjesto može biti ormar, kutija ili slično mjesto za skladištenje. Pri rukovanju takvim materijalima treba izbjeći svaku mogućnost onečišćenja svježeg mesa ili materijala za omatanje ili pakiranje. Prilagodba uputa FSIS-a Nikakve promjene propisa Zajednice 20. Drvene građevinske konstrukcije Obje su strane suglasne da apsolutna zabrana drva u Zajednici obuhvaća sredstva i radnu opremu koji mogu doći u kontakt sa svježim mesom ili otpadom. Sjedinjene Američke Države predočile su dokument u potporu svog prijedloga. U pogledu korištenja drveta za građevinske konstrukcije obje su strane suglasne da takve konstrukcije moraju biti u dobrom stanju, nepropusne, glatke, trajne, zaštićene od truljenja i premazane vodootpornim premazom. Zajednica će razmotriti može li se to smatrati prihvatljivim korištenjem drveta za građevinske konstrukcije. Sjedinjene Američke Države predložile su da noseće i krovne drvene grede (uključujući grede u prostorijama za rashlađivanje i smrzavanje) koje su impregnirane dozvoljenim sastojkom (npr. vrućim lanenim uljem) ispunjavaju ovaj zahtjev. Sjedinjene Američke Države uključit će odredbe u upute FSIS-a, kako bi se osigurala učinkovita kontrola i higijensko održavanje konstrukcijskih površina. 21. Drvena oprema Povučeno, budući da se ovdje ne radi o važnom pitanju. Sjedinjene Američke Države su suglasne da se korištenje drva u ovom području treba postupno ukinuti. Sve posebne probleme koji se pojave treba rješavati tijekom pregleda poduzeća, pri čemu se podrazumijeva da se oprema za održavanje u nuždi, kao što su ljestve, može koristiti ako ne postoji rizik od onečišćenja svježeg mesa ili otpada. 22. i 23. Voda za piće (učestalost testiranja i biološki parametri) Konstatiralo se da se u skladu s člankom 4. točkom (c) Direktive Vijeća 72/462/EEZ mogu tražiti posebna jamstva u pogledu kvalitete vode za piće koja se koristi u poduzećima. FSIS bi trebao predočiti posebna jamstva u pogledu kvalitete vode za piće koja se koristi u svakom poduzeću. Zajednica se obvezuje da će bez odlaganja razmotriti sve prijedloge. 24. Zahtjevi u pogledu temperature mesa Savjetovanje je pokazalo da sustav Sjedinjenih Američkih Država očito može biti u stanju udovoljiti zahtjevima zakonodavstva Zajednice u pogledu temperature mesa. Zajednica će razmotriti da li su temperature koje se postižu sustavom Sjedinjenih Američkih Država prihvatljive. Sjedinjene Američke Države će uključiti odredbe u upute FSIS-a, kako bi se osiguralo da nadležni veterinar učinkovito provodi propise Zajednice u pogledu temperature mesa. 25. Naprave za bilježenje temperature Sjedinjene Američke Države traže da se ručno bilježenje temperatura prostorije smatra prihvatljivim u manjim poduzećima. Zajednica će razmotriti može li ručno bilježenje temperature prostorija biti prihvatljivo u manjim poduzećima. 26. Temperatura za uništavanje „trihinele” Sjedinjene Američke Države Zajednici su predložile alternativni sustav za uništavanje trihinele u svinjskom mesu hladnim postupkom (vidjeti Prilog V.). Zajednica je suglasna ispitati dokumentaciju Sjedinjenih Američkih država kako bi odredila pruža li alternativni sustav prihvatljivo zdravstveno jamstvo. 27. Potreba za pregledom konjskog mesa na trihinelu Sjedinjene Američke Države su predočile dokumentaciju koja dovodi u pitanje potrebu za ispitivanjem konjskog mesa na trihinelu. Zajednica je suglasna da znanstveno prouči dokumentaciju koju su predočile Sjedinjene Američke Države. 28., 29. 30., 31. i 32. Linija klanja Oba sustava pouzdaju se u prosudbu nadležnog veterinara da odredi je li linija klanja izvedena na način da se osigura prihvatljiva razina higijene. Do problema dolazi zbog očitih razlika u nepisanim normama koje se primjenjuju u svakom sustavu. Obje su strane preporučile da se poboljša dijalog između veterinara na licu mjesta na razini poduzeća, kako bi se na licu mjesta pronašla rješenja i poboljšao profesionalni dijalog. U pogledu gore navedenih preporuka trebalo bi razjasniti kako FSIS treba tumačiti propise Zajednice. Pri odobravanju objekata, uključujući i inspekciju i kontrolu higijene, FSIS-u treba dati veću ulogu. Ove bi mjere trebalo poduprijeti stalnim dvostranim kontaktima u okviru postojeće strukture. Ovaj bi dijalog trebao uključiti sve odgovarajuće razine inspekcijske službe obiju strana, uključujući osoblje za veterinarsku inspekciju koje je nadležno za inspekciju poduzeća (vidjeti Prilog IV.). 33. Potreba za posebnom prostorijom za čišćenje želudaca i crijeva Obje su strane suglasne da zakonodavstvo Zajednice (Direktiva 64/433/EEZ) ne zahtjeva posebnu prostoriju ako su ispunjeni zahtjevi iz poglavlja 11., 14.c te Direktive. U pogledu te točke treba precizirati propise Zajednice kako bi se navelo da u pogledu zelenog otpada od svinja treba na osnovi svakog pojedinog slučaja tražiti odvajanje, ako je to potrebno kako bi se spriječilo onečišćenje svježeg mesa i otpada. 34. Rukovanje s crvenim otpadom Povučeno Do problema je došlo zbog krivog tumačenja propisa Zajednice i ubuduće ne bi trebalo biti problema. 35. Rukovanje otpadom (uklanjanje tonzila svinja) Obje su strane sporazumne da tonzile svinja treba ukloniti na način da se spriječi onečišćenje glave i jezika. To bi trebalo riješiti tijekom pregleda poduzeća. U pogledu ove točke treba precizirati upute Zajednice – (VM). 36. Odvajanje postupaka Povučeno nakon usuglašavanja da se na mjestu gdje se rukuje svježim mesom, ili gdje se svježe meso prerađuje, reže ili sječe, ne koriste nikakve mirodije ili začini. 40. Pranje pregače i čizama osobe koje vadi utrobu Američka strana potvrđuje da primjenjuje iste propise na uvezene i domaće proizvode. To znači da Sjedinjene Američke Države zahtijevaju pranje samo ako dođe do onečišćenja. Očekuje se da su, kao rezultat rasprava koje su se održale u okviru ovih pregovora, uklonjena sva kriva tumačenja zahtjeva Sjedinjenih Američkih Država. Buduća pitanja koja proizlaze iz primjene ovih propisa trebalo bi rješavati tijekom pregleda poduzeća (vidjeti Prilog IV.). 41. Objekti za pranje kamiona Povučeno. Problem je nastao zbog primjene provedbenih mjera. Postoji razlika u pravnim propisima. Ubuduće ne bi trebalo doći do takvog problema, budući da ne postoji zahtjev Sjedinjenih Američkih Država (vidjeti točku 10.). 42. Veterinarski nadzor poduzeća Sjedinjene Američke Države potvrđuju da zahtjevi u pogledu veterinarskog nadzora koji se primjenjuju na poduzeća Zajednice za izvoz u Sjedinjene Američke Države nisu stroži od zahtjeva koje primjenjuju Sjedinjene Američke Države. 43. Prethodno odobravanje tehničkih nacrta, opreme i materijala Tijekom rasprave je pojašnjeno da Sjedinjene Američke Države ne nameću apsolutni zahtjev da poduzeća u stranim zemljama podnose tehničke nacrte svojim nacionalnim tijelima na prethodno odobravanje. Sjedinjene Američke Države će i dalje primjenjivati načelo jednakovrijednosti. 44., 45., 46., 47., 48., 49., 50., 51. Administrativne mjere Isto kao za točke 28. do 32. Vidjeti Prilog III. Vidjeti Prilog IV. 52. Administrativne mjere (podnošenje mjesečnih izvješća) U okviru opće jednakovrijednosti, veterinarski inspektor zemlje izvoznice trebao bi redovito posjećivati odobrena poduzeća, u načelu mjesečno. Daljnje pojedinosti o tom pitanju, uključujući i pitanje povjerljivosti, trebalo bi utvrditi u okviru Priloga IV. Pri posjetu inspekcijskih službenika iz zemalja uvoznica trebalo bi im dati na raspolaganje pismena izvješća o gore navedenim posjetima. Takve posjete ili izvješća ne bi trebalo tražiti tijekom razdoblja u kojima poduzeća ne rade ili nisu uključena u proizvodnju proizvoda za izvoz u državu uvoznicu. Vidjeti priloge III. i IV. 53. Administrativne mjere (kontrola proizvoda u provozu) Čini se da je problem nastao zbog zahtjeva zemalja odredišta (koje ustraju na tome da se na graničnom prijelazu zapečaćeni kontejneri otvaraju), a ne zbog Sjedinjenih Američkih Država. Vidjeti Prilog IV. 54. Zahtjevi veterinarskih službi Zajednice u pogledu potvrda o kvaliteti O ovoj se točki nije raspravljalo na tehničkoj razini u skladu s dogovorom da se ova pitanja isključe iz razgovora. 55. Zahtjevi veterinarskih službi Zajednice u pogledu ostataka (rezidua) O ovoj se točki nije raspravljalo na tehničkoj razini u skladu s dogovorom da se ova pitanja isključe iz razgovora. 56. Namjenski fond Prije izdavanja odobrenja za izvoz, Sjedinjene Američke Države zahtijevaju da upravitelji poduzeća u Zajednici uspostave namjenski fond koji će se koristiti za plaćanje inspekcijskih pregleda u okviru dodatnih mjera zaštite zdravlja životinja, koje traži USDA. Zajednica dvoji o opravdanosti tog obveznog zahtjeva. Moguće su promjene propisa USDA-e. USDA će ponovno razmotriti svoj zahtjev da izvozna poduzeća Zajednice moraju uspostaviti namjenski fond. 57. Transparentnost postupaka korištenih za priznavanje da je država slobodna od bolesti Obje strane koriste sustav koji se osniva na zahtjevima za informiranjem i posjetima na licu mjesta kako bi se prikupile informacije o uvjetima u stranoj zemlji. U oba sustava odbor ocjenjuje podatke u pogledu statusa bolesti i prije konačne odluke daje svoje mišljenje. U Sjedinjenim Američkim Državama u nekim je slučajevima ovaj postupak radi upravnih postupaka trajao više od godinu dana. U oba sustava država izvoznica podnosi zahtjev za priznavanje svoga statusa. Između ostalog status ovisi o izvoznoj politici u zemlji izvoznici. Od 1. srpnja 1992. veterinarska kontrola na unutarnjim granicama Zajednice bit će nadomještena sustavom koji uključuje pojačanu kontrolu u zemlji podrijetla. Obje su strane suglasne da taj sustav nudi odgovarajuća zdravstvena jamstva, za zadržavanje postojećeg zdravstvenog statusa u državama članicama Zajednice. USDA se obvezuje da će i dalje priznavati da su države članice slobodne od bolesti životinja kako slijedi: Slinavka i šap i goveđa kuga Ujedinjena Kraljevina, Irska, Danska Oznaka 94.1 VVND (Newcastleska bolest) Ujedinjena Kraljevina, Irska, Danska Oznaka 94.6 Klasična svinjska kuga Ujedinjena Kraljevina, Irska, Danska Oznaka 94.9 Svinjska vezikularna bolest Ujedinjena Kraljevina, Irska, Danska, Luksemburg Oznaka 94.12 Afrička svinjska kuga sve osim Italije, Portugala, Španjolske Oznaka 94.8 Afrička konjska kuga sve osim Portugala i Španjolske Oznaka 92.301 bez primjene dodatnih zaštitnih mjera od 1. srpnja 1992., kad se u Zajednici ukidaju veterinarski pregledi na unutarnjim granicama. Međutim, radi promjene strukture trgovine, USDA razmatra primjenu zahtjeva o nemiješanju za irska poduzeća za proizvodnju mesa (oni se već primjenjuju u Ujedinjenoj Kraljevini i Danskoj). U ovom kontekstu nemiješanje znači da dotično poduzeće ne rukuje istodobno životinjama, mesom ili proizvodima iz zemalja koje nisu priznate kao slobodne od relevantnih bolesti te da nema miješanja mesa ili proizvoda koji su namijenjeni za Sjedinjene Američke Države s mesom ili proizvodima iz takvih zemalja. USDA se obvezuje da će brzo obraditi zahtjeve iz država članica, koje sada ne priznaje kao slobodne od određenih bolesti. U svrhu priznavanja statusa zemlje slobodne od bolesti, USDA se obvezuje prihvatiti zakonodavstvo Zajednice koje je pravno obvezujuće za sve države članice, ako postoji, i koje je pravna osnova za mjere kontrole bolesti životinja i veterinarsko-zdravstvene politike u pogledu uvoza živih životinja, mesa i proizvoda. Komisija Zajednice obvezuje se osigurati potrebne podatke kako bi se ubrzalo uvršćivanje država članica na popis država slobodnih od bolesti životinja, ako je to primjereno. 58. Priznavanje regionalnog zdravstvenog statusa Zajednica je APHIS-u dostavila dokument pod nazivom „Jedinstveno tržište Zajednice - nova strategija u području zdravlja biljaka i životinja”. U njemu je detaljno opisan način postupanja u slučaju pojave epizootskih životinjskih bolesti u Zajednici. Na osnovi strateškog dokumenta Zajednice USDA uviđa da politika Zajednice za suzbijanje bolesti na regionalnoj osnovi može osigurati prihvatljiva jamstva za sprečavanje širenja bolesti životinja preko proizvoda životinjskog podrijetla. Obje strane uviđaju moguće koristi od regionalizacije u slučaju izbijanja egzotičnih epizootskih bolesti i suglasne su da je kriterij za definiranje regije i način postupanja u slučaju izbijanja bolesti u regiji od odlučujućeg značenja. Sjedinjene Američke Države će ponovno razmotriti svoju uvoznu politiku u svjetlu pojma regionalizacije i, ako je primjereno, obvezuju se da će izmijeniti svoje propise i zakonodavstvo u pogledu slinavke i šapa, svinjske kuge i ostalih relevantnih bolesti. APHIS je osnovao radnu skupinu za proučavanje primjene koncepta regionalizacije za mjere suzbijanja bolesti životinja. 59. Prihvaćanje sanitarnih mjera Zajednice, koje se primjenjuju u zemljama ili regijama s različitom raširenošću bolesti Obje strane uviđaju da određene bolesti mogu biti prisutne na različitim razinama raširenosti u zemljama ili regijama i da je uvoz iz zemalja ili regija s različitom raširenošću povezan s različitom razinom rizika. USDA uviđa da BSE ima nisku raširenost u Irskoj i Francuskoj i predstavlja drugačiji epidemiološki status od onog u Ujedinjenom Kraljevstvu. USDA prihvaća da u različitim zemljama može postojati različita raširenost određene bolesti i da je rizik povezan s uvoznom iz zemalja s niskom raširenošću manji od onih u kojima je raširenost velika te će ocijeniti raspoložive studije o BSE-u i slinavki, proučiti preporuke OIE-a i provesti studije ocjene rizika s ciljem promjene uvoznih postupaka. 60. Očita diskriminacija i neujednačenost tijela Sjedinjenih Američkih Država u pogledu različitog priznavanja statusa bolesti država članica Obje su strane suglasne da priznavanje statusa zemlje slobodne od bolesti ovisi o stanju bolesti, sustava nadzora itd. i da bi zemlje trebalo tretirati bez diskriminacije. USDA prihvaća uvoz određenih vrsta proizvoda iz nekih zemalja, iako te zemlje nisu slobodne od svinjske vezikularne bolesti, međutim te proizvode ne prihvaća iz drugih zemalja koje Zajednica smatra slobodnim od bolesti. Studije pokazuju da virus svinjske vezikularne bolesti može preživjeti više od 500 dana u određenim proizvodima od dimljene šunke. Stoga USDA provodi ocjenu statusa dotičnih zemalja izvoznica u pogledu svinjske vezikularne bolesti. USDA se obvezuje da će ujednačeno primjenjivati mjere za smanjenje rizika na sve države članice sa sličnim statusom. USDA se obvezuje da neće neopravdano odgađati odobravanje uvoza kad su joj na raspolaganju rezultati znanstvenih studija i slaže se da bi sve takve studije trebale biti relevantne za status bolesti u dotičnim državama članicama.

PRILOG II.

17. srpnja 1992.

PRIVREMENE MJERE

S ciljem ispunjenja zahtjeva Direktive Zajednice za treće zemlje i ne dovodeći u pitanje Prilog I. ovom Sporazumu, obje su stranke suglasne da će Zajednica prihvaćati, u skladu s uobičajenim postupcima Zajednice za uvršćivanje na popis, proizvode iz klaonica za svinjsko i goveđe meso iz Sjedinjenih Američkih Država, koje ispunjavaju zahtjeve Zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, uz sljedeće privremene, posebne promjene.

1. Primjena preporuka o točkama 1. do 4., 6. do 11., 13. do 19., 22. do 24. i 35. (Prilog I.).

2. FSIS će u skladu s Prilogom III. imati veću ulogu.

3. Obje će stranke započeti razvijati suradnju u skladu s Prilogom IV.

4. U pogledu post-mortem pregleda srca svinja, rezanje će obaviti osoblje poduzeća prije nego osoblje FSIS-a pregleda srce.

5. Drvene grede koje se koriste u rashladnim komorama prihvaćaju se pod uvjetom da su u dobrom stanju, glatke i premazane vrućim lanenim uljem ili drugim prihvatljivim sredstvima kako bi ih se učinilo nepropusnim, hermetički zatvorenim i zaštićenim od truljenja i ako FSIS osigura učinkovit nadzor higijenskog održavanja. Ako drvene grede istrunu, bit će zamijenjene alternativnim materijalima.

6. Čišćenje i priprema svinjskih želudaca (točka 33.)

U pogledu zelenog svinjskog otpada, čišćenje i priprema ne smije se vršiti u prostoru za klanje tijekom pripreme proizvoda namijenjenog tržištu Zajednice,

ili

u pogledu zelenog svinjskog otpada, treba tražiti odvajanje strojne opreme zatvorenog kruga za svaki pojedini slučaj, ako je to potrebno kako bi se spriječilo onečišćenje svježeg mesa ili otpada.

Osim toga, tijekom ovog prijelaznog razdoblja, u klaonicama će se i dalje obavljati ante- mortem pregledi svih životinja za klanje.

PRILOG III.

Neslužbeni dokument

JAČANJE ULOGE FSIS-a U POGLEDU INSPEKCIJE I JAMSTAVA VEZANIH UZ UVRŠĆIVANJE PODUZEĆA NA POPIS

1. Sjedinjene Američke Države su detaljno razjasnile organizaciju i odgovornosti FSIS-a, kako je navedeno u dolje navedenom pismu dr. Dubberta, zamjenika rukovoditelja međunarodnih programa, od 27. travnja 1992.

STRUKTURA I KONTROLA IZVOZNIH POSTUPAKA SLUŽBE ZA SIGURNOST HRANE I INSPEKCIJU

I. Organizacijska struktura

Služba za sigurnost hrane i inspekciju (FSIS) sastavljena je od pet glavnih programskih područja, a na čelu svakog od njih je zamjenik upravitelja koji je izravno odgovoran upravitelju (vidjeti sliku 1-1). Dva programska područja koja imaju najveću ulogu u osiguranju da je svježe meso za izvoz u strane zemlje zdravstveno ispravno, kvalitetno i ispravno označeno jesu međunarodni programi i postupci inspekcije. Kao i kod svih pet programskih područja i međunarodni programi i postupci inspekcije organizacijski su povezani preko ureda upravitelja. Međutim, u praksi ta dva programska područja svoje djelatnosti koordiniraju na odgovarajućim radnim razinama.

A. Međunarodni programi

U okviru međunarodnih programa, za razvoj i koordinaciju izvozne politike odgovoran je odjel za koordinaciju izvoza. Direktor odjela za koordinaciju izvoza je veterinar i u odjelu ima pet veterinara. Na osnovi stalne provjere uvoznih zahtjeva približno 80 stranih zemalja, uključujući i svaku državu članicu Zajednice, odjel za koordinaciju izvoza je razvio bazu podataka koja sadrži upute o načinima ispunjavanja zahtjeva za svaki proizvod koji se izvozi u pojedinu zemlju. FSIS-ova izvozna politika prema svakoj dotičnoj zemlji prenosi se u regulatornu praksu putem uputa koje sadrži ta baza podataka (Vidjeti priložene upute za izvoz u Ujedinjenu Kraljevinu). Izvozna poduzeća imaju izravan pristup toj bazi podataka i odjel za koordinaciju izvoza osigurava regionalnim uredima za postupke inspekcije upute u pisanom obliku, uključujući i sve izmjene, kako bi ih proslijedili izvoznim poduzećima.

Osim ažuriranja i prosljeđivanja tih uputa, odjel za koordinaciju izvoza odgovoran je i za vođenje popisa poduzeća koja imaju dozvolu za izvoz u određenu stranu zemlju. Odjel za koordinaciju izvoza iz Washingtona organizira posjete stranih inspektora tim poduzećima. Za koordinaciju razvoja i provedbe izvozne politike međunarodni programi nastoje uključiti u sve strane postupke inspekcije odgovarajuće inspekcijsko osoblje, kao i člana osoblja za koordinaciju izvoza. Primjedbe koje strani inspektori iznesu o nedostacima u poduzećima u vrijeme završnih razgovora s nadležnim inspektorom i upravom poduzeća unose se u bazu podataka međunarodnih programa, iz kojih često proizlaze promjene uputa za pojedinu stranu zemlju.

B. Postupci inspekcije

Važan dio regulatorne funkcije koju ima inspekcija je provedba izvozne politike koju su koncipirali međunarodni programi. FSIS obavlja inspekcijske poslove putem mreže od pet regionalnih ureda, 26 područna ureda i 188 inspekcijskih okružnih ureda. Svakim regionalnim uredom upravlja regionalni direktor, koji je veterinar. Na 23 područja na kojima se nalaze klaonice područnim uredima upravljaju područni nadzornici koji su veterinari, a okružni nadzornici koji vode okružne inspekcijske klaonica na tim područjima također su veterinari. U osnovi te piramidalne strukture je nadležni inspektor (IIC) u klaonicama. Tako zapovjedni lanac u postupcima inspekcije ide od zamjenika upravitelja do regionalnih direktora preko područnih nadzornika do okružnih nadzornika i konačno do nadležnih inspektora.

U organizacijsku strukturu postupaka inspekcije ugrađen je sustav provjera koji počinje s nadzornom funkcijom regionalnih i područnih ureda. Međutim, ključni član u zapovjednom lancu između regionalne/područne razine i samih klaonica jest okružni nadzornik. To znači da je on i glavni informacijski kanal između poduzeća i odsjeka za koordinaciju izvoza pri odjelu međunarodnih programa. Okružni nadzornik odgovoran je za redovitu posjetu svim klaonicama u svom okrugu i od njega se traži da provede detaljnu provjeru svakog objekta, uključujući i provjeru usklađenosti s uvoznim zahtjevima stranih zemalja. Na temelju provjera sastavlja pisano izvješće koje, ako je potrebno, čini osnovu za program poboljšanja klaonica kako bi se riješili konkretni nedostaci koje je konstatirao okružni nadzornik. Često se okružnom nadzorniku pri kvartalnim pregledima priključuju područni nadzornici i stručnjaci s područja klanja i prerade iz regionalnog ureda.

II. Kontrola i odgovornost na razini poduzeća

A. Klaonice

Odgovorni nadležni inspektor u svakoj klaonici odgovoran je za inspekciju i kontrolu postupaka klanja. U svim, osim najmanjim objektima, nadležni inspektor je veterinar kojem pomaže osoblje sastavljeno od drugih veterinara i inspektora za meso. Posebne odgovornosti nadležnog inspektora uključuju potvrdu da su ispunjeni zahtjevi stranih zemalja kako su evidentirani u uputama iz Washingtona. Iako nadležni inspektor obično prenosi neke dijelove svoje sveukupne odgovornosti (post-mortem veterinarsko-sanitarni pregled, npr.) na svoje osoblje, njegov potpis treba biti na svakoj izvoznoj potvrdi. Potpisivanjem izvozne potvrde za pošiljku proizvoda namijenjenih npr. Zajednici, nadležni inspektor potvrđuje da proizvodi iz te pošiljke ispunjavaju uvjete za izvoz u Zajednicu.

Nadležni inspektor ne nadzire (fizički) materijale Sjedinjenih Američkih Država za označivanje. (Nadležni inspektor nadzire robnu marku USDA-a koja se koristi u prostoru za klanje). Iako je nadležni inspektor dužan osigurati da svi proizvodi koji napuste klaonicu budu ispravno označeni, uprava poduzeća zapravo nabavlja, skladišti i primjenjuje (uz nadzor FSIS-a) sve oznake Sjedinjenih Američkih Država i Zajednice. Iako nadležni inspektor nije izravno odgovoran za materijal za označivanje, on ima potpuni nadzor nad izvoznim potvrdama. Sve izvozne potvrde izdaju se neposredno nadležnom inspektoru iz regionalnih ureda. Nadzorni je inspektor odgovoran za vođenje popisa svih potvrda koje posjeduje i za njihovo čuvanje na sigurnom mjestu. Kao dodatna kontrola, na svakom je kartonu u određenoj pošiljci otisnut žig s odgovarajućim brojem izvozne potvrde koja je pripremljena za tu pošiljku, a žig koji se koristi u tu svrhu kontrolira nadležni inspektor.

B. Rasjekavaonice i hladnjače

U skladu s propisima FSIS-a u većini rasjekavaonica i hladnjača u Sjedinjenim Američkim Državama osposobljeni veterinar obično nije prisutan. Međutim, obje vrste objekata nadzire okružni nadzornik, koji je u većini slučajeva veterinar. Obično je moguće zadovoljiti zahtjeve Zajednice za veterinarskim nadzorom tako da se osigura prisutnost veterinara kad se obavlja rasijecanje proizvoda za tržište Zajednice ili kad se proizvod u hladnjačama priprema za izvoz u Zajednicu. U većini slučajeva FSIS je u mogućnosti osigurati potrebne prilagodbe u poduzećima zainteresiranim za izvoz u Zajednicu, budući da su rasjekavaonice dio integriranog objekta za koji je zadužen nadležni inspektor ili su hladnjače smještene u blizini klaonice koja ima dozvolu za izvoz u Zajednicu.

2. Američka strana iskazala je spremnost da istraži načine za promjenu svoje politike u pogledu inspekcije i jamstava u pogledu popisa poduzeća, kako bi se povećala uloga FSIS-a.

3. Osim toga Sjedinjene Američke Države su navele:

„U pogledu sudjelovanja FSIS-a u postupku koji Zajednica primjenjuje za odobravanje poduzeća Sjedinjenih Američkih Država … FSIS će tražiti od Zajednice da pregleda samo ona poduzeća za koja smo potpuno uvjereni da udovoljavaju propisima Zajednice. Ako je potrebno, FSIS će potvrditi da su uklonjeni utvrđeni nedostaci.”

4. U pogledu provedbe gore navedenog:

FSIS/odjel za koordinaciju izvoza (ECD) surađivat će sa MEF-om Sjedinjenih Američkih Država (Američko udruženje izvoznika mesa), kako bi se utvrdilo koja su poduzeća zainteresirana za izvoz u Zajednicu.

Ta će poduzeća tada posjetiti osoblje FSIS-a/ECD-a, koje će ponuditi tehničku pomoć i stručne savjete te objasniti zahtjeve Zajednice.

Informacije o pravnim propisima Zajednice koje se nalaze u bazi podataka odjela za koordinaciju izvoza koristit će zapovjedni lanac veterinara odgovornih za kontrolu objekata koji žele dobiti dozvolu za izvoz u Zajednicu.

Na osnovi tih posjeta poduzećima, FSIS/ECD će imenovati poduzeća za pregled Zajednice.

Administrativno, FSIS/ECD će tražiti od EEZ-a da posjeti samo poduzeća za koje, nakon detaljne kontrole tih objekata, vjeruje da u potpunosti zadovoljavaju zahtjeve Zajednice.

Nakon zahtjeva FSIS-a, EEZ se obvezuje provesti inspekcijske posjete bez nepotrebnog odlaganja.

Osoblje FSIS-a/ECD-a pratit će inspekcijske timove iz Zajednice.

Nakon posjeta inspektora iz EEZ-a, FSIS/ECD će se pobrinuti za uklanjanje nedostataka kako bi izbjegao ponovne posjete službenika EEZ-a te će potvrditi uklanjanje nedostataka.

Inspektor nadležan za svako poduzeće koristit će informacije iz baze podataka o zahtjevima Zajednice, kako bi ispunio zadatke, uključujući izdavanje potvrde o ispunjavanju zahtjeva Zajednice.

Isti podaci o zahtjevima Zajednice koji se nalaze u bazi podataka odjela za koordinaciju izvoza bit će na raspolaganju EEZ-u. Sadržaj i sve promjene koje predvidi bilo koja strana usuglasit će se stalnim postupcima suradnje.

Pismena izvješća o redovitim rutinskim nadzornim posjetima veterinarskog zapovjednog lanca na zahtjev će se dati na uvid stranim inspektorima tijekom posjeta.

Ako smatra da postupci u nekom poduzeću nisu usklađeni sa zahtjevima Zajednice, FSIS će odmah obavijestiti tijela Zajednice, kao i nakon promjena kao što su prekid poslovanja ili značajne strukturne ili operativne promjene.

U prostorijama klaonice uvijek će biti prisutan veterinar, rasjekavaonice će najmanje jednom dnevno obilaziti službeni veterinar, a skladišta će povremeno obilaziti službeni veterinar kad ista nisu pod nadzorom veterinarskog inspektora nadležnog za kombinirana poduzeća. Odgovorni veterinar nadzire žig Sjedinjenih Američkih Države i robne marke, koje se čuvaju u zaključanim prostorijama. I etikete i oznake Zajednice također će biti pod kontrolom veterinara (i čuvat će se u zaključanim objektima). Odgovorni veterinar potpisuje sve zdravstvene potvrde EEZ-a (točke 13. i 14.).

Ante-mortem veterinarsko-sanitarni pregled obavlja veterinar (točka 5.).

5. Na osnovi iskustva stečenog provedbom gore navedenog sustava Sjedinjene Američke Države traže da poduzeća, za koje FSIS potvrdi da su usklađena sa zahtjevima Zajednice, Zajednica odobri prije posjeta inspektora Zajednice.

6. U okviru uzajamno dogovorenog pristupa EEZ će razmotriti mogućnosti izdavanja odobrenja poduzećima koje su potvrdila nadležna tijela trećih zemalja prije posjeta inspektora Zajednice.

PRILOG IV.

PRIJEDLOG ZA POSTUPAK SURADNJE IZMEĐU SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA I ZAJEDNICE

Točke u kojima je potrebna bolja komunikacija i suradnja

Čini se da niz problema nastaje zbog donošenja odluka na različitim razinama odgovornosti, za koje nema određenih zakonskih propisa. Prema procjenama sporna pitanja mogu se razvrstati u najmanje tri razine u kojima bi se mogle dati preporuke za bolju suradnju.

(a) Preporuke o administrativnim problemima na općoj razini

Obje su strane suglasne da na odgovarajućim razinama treba uspostaviti bliskiji sustav službenih kontakata, kako bi se riješili budući problemi i nesporazumi u tom području. Budući da problemi između službi mogu nastati svakodnevno, dvostrani kontakti samo jednom ili dvaput godišnje nisu dovoljni. Svaka će strana imenovati osobe za kontakt koje će svakodnevno biti dostupne za usklađivanje dvostranih komunikacija. Pri tom mogu biti korisni veterinarski atašei (točke 17. i 40.).

(b) Preporuke o problemima koji proizlaze iz primjene provedbenih mjera

Obje strane suglasne su da treba uspostaviti sustav za kontrolu preporuka i uputa koje su izradile obje strane, prije nego se one službeno usvoje. To će dovesti do boljeg zajedničkog pristupa izradi tih smjernica. Osim toga, treba uspostaviti bolji sustav za razmjenu relevantnih informacija.

(c) Preporuke o pitanjima koja proizlaze iz priznavanja stručne, individualne prosudbe službenih veterinara

Oba se sustava osnivaju na profesionalnoj prosudbi veterinara za niz odluka.

Kako bi se uspostavio zajednički pristup tijekom inspekcije, predlaže se organizacija zajedničkih seminara i programa obuke.

Obje su strane suglasne da bi moglo biti potrebno uspostaviti administrativni žalbeni postupak i sustav za rješavanje sporova između veterinara na razini poduzeća (točke 28. do 32.).

(d) Preporuke o spornim pitanjima koja bi se mogla riješiti boljom suradnjom na znanstvenoj razini

Za rješavanje mnogih pitanja mogla bi biti potrebna detaljnija znanstvena studija. Može se preporučiti uspostava suradnje u znanstvenom radu između imenovanih instanci koju bi financirale obje administracije.

PRILOG V.

Prilog I. C ORGANIZACIJA, STRUKTURA I ODGOVORNOSTI FSIS-a Ministarstvo za poljoprivredu Sjedinjenih Američkih Država Služba za sigurnost hrane i inspekciju Washington, D.C. 20250 27. travnja 1992. g. Thad Lively Dužnosnik za poljoprivredu SAD-a Misija pri Europskoj zajednici PSC B2 Box 002 APO AL 09742 Poštovani g. Thad: U nastavku dajemo prikaz strukture i kontrole postupaka koje Služba za sigurnost hrane i inspekciju primjenjuje pri izvoznim poslovima. I. Organizacijska struktura Služba za sigurnost hrane i inspekciju (FSIS) sastavljena je od pet glavnih programskih područja, a na čelu svakog od njih je zamjenik upravitelja koji je izravno odgovoran upravitelju (vidjeti sliku 1-1). Dva programska područja koja imaju najveću ulogu u osiguranju da je svježe meso za izvoz u strane zemlje zdravstveno ispravno, kvalitetno i ispravno označeno, jesu međunarodni programi i postupci inspekcije. Kao i kod svih pet programskih područja i međunarodni programi i postupci inspekcije organizacijski su povezani preko ureda upravitelja. Međutim, u praksi ta dva programska područja svoje djelatnosti koordiniraju na odgovarajućim radnim razinama. A. Međunarodni programi U okviru međunarodnih programa za razvoj i koordinaciju izvozne politike odgovoran je odjel za koordinaciju izvoza. Direktor odjela za koordinaciju izvoza je veterinar i u odjelu ima pet veterinara. Na osnovi stalne provjere uvoznih zahtjeva približno 80 stranih zemalja, uključujući i svaku državu članicu Zajednice, odjel za koordinaciju izvoza je razvio bazu podataka koja sadrži upute o načinima ispunjavanja zahtjeva za svaki proizvod koji se izvozi u pojedinu zemlju. FSIS-ova izvozna politika prema svakoj dotičnoj zemlji prenosi se u regulatornu praksu putem uputa koje sadrži ta baza podataka (Vidjeti priložene upute za izvoz u Ujedinjenu Kraljevinu). Izvozna poduzeća imaju izravan pristup toj bazi podataka, a Odjel za koordinaciju izvoza osigurava regionalnim uredima za postupke inspekcije upute u pisanom obliku, uključujući i sve izmjene, kako bi ih proslijedili izvoznim poduzećima. Osim ažuriranja i prosljeđivanja tih uputa, Odjel za koordinaciju izvoza odgovoran je i za vođenje popisa poduzeća koja imaju dozvolu za izvoz u određenu stranu zemlju. Odjel za koordinaciju izvoza iz Washingtona organizira posjete stranih inspektora tim poduzećima. Za koordinaciju razvoja i provedbu izvozne politike međunarodni programi nastoje uključiti u sve strane postupke inspekcije odgovarajuće osoblje, kao i člana osoblja Odjela za koordinaciju izvoza. Primjedbe koje strani inspektori iznesu o nedostacima u poduzećima u vrijeme završnih razgovora s nadležnim inspektorom i upravom poduzeća unose se u bazu podataka međunarodnih programa iz kojih često proizlaze promjene uputa za pojedinu stranu zemlju. B. Postupci inspekcije Važan dio regulatorne funkcije koju ima inspekcija je provedba izvozne politike koju su koncipirali međunarodni programi. FSIS obavlja inspekcijske poslove putem mreže od pet regionalnih ureda, 26 područna ureda i 188 inspekcijskih okružnih ureda. Svakim regionalnim uredom upravlja regionalni direktor koji je veterinar. Na 23 područja na kojima se nalaze klaonice područnim uredima upravljaju područni nadzornici koji su veterinari, a okružni nadzornici koji vode okružne inspekcijske klaonice na tim područjima također su veterinari. U osnovi te piramidalne strukture je nadležni inspektor (IIC) u klaonicama. Tako zapovjedni lanac u postupcima inspekcije ide od zamjenika upravitelja do regionalnih direktora preko područnih inspektora do okružnih inspektora i konačno do nadležnih inspektora. U organizacijsku strukturu postupaka inspekcije ugrađen je sustav provjera koji počinje s nadzornom funkcijom regionalnih i područnih ureda. Međutim, ključni član u zapovjednom lancu između regionalne/područne razine i samih klaonica jest okružni nadzornik. To znači da je on i glavni informacijski kanal između poduzeća i Odsjeka za koordinaciju izvoza pri Odjelu međunarodnih programa. Okružni nadzornik odgovoran je za redovitu posjetu svim klaonicama u svom okrugu i od njega se traži da provede detaljnu provjeru svakog objekta, uključujući i provjeru usklađenosti s uvoznim zahtjevima stranih zemalja. Na temelju provjera sastavlja pisano izvješće koje, ako je potrebno, čini osnovu za program poboljšanja klaonica kako bi se riješili konkretni nedostaci koje je konstatirao okružni nadzornik. Često se okružnom nadzorniku pri kvartalnim pregledima priključuju područni nadzornici i stručnjaci s područja klanja i prerade iz regionalnog ureda. II. Kontrola i odgovornost na razini poduzeća A. Klaonice Odgovorni nadležni inspektor u svakoj klaonici odgovoran je za inspekciju i kontrolu postupaka klanja. U svim, osim u najmanjim objektima, nadležni inspektor je veterinar kojem pomaže osoblje sastavljeno od drugih veterinara i inspektora za meso. Posebne odgovornosti nadležnog inspektora uključuju potvrđivanje da su ispunjeni zahtjevi stranih zemalja kako su evidentirani u uputama iz Washingtona. Iako nadležni inspektor obično prenosi neke dijelove svoje sveukupne odgovornosti (post-mortem veterinarsko-sanitarni pregled, npr.) na svoje osoblje, njegov potpis treba biti na svakoj izvoznoj potvrdi. Potpisivanjem izvozne potvrde za pošiljku proizvoda namijenjenih npr. za Zajednicu, nadležni inspektor potvrđuje da proizvodi iz te pošiljke ispunjavaju uvjete za izvoz u Zajednicu. Nadležni inspektor ne nadzire (fizički) materijale Sjedinjenih Američkih Država za označivanje. (Nadležni inspektor nadzire robnu marku USDA-a koja se koristi u prostoru za klanje). Iako je nadležni inspektor dužan osigurati da svi proizvodi koji napuste klaonicu budu ispravno označeni, uprava poduzeća zapravo nabavlja, skladišti i primjenjuje (uz nadzor FSIS-a) sve oznake Sjedinjenih Američkih Država i Zajednice. Iako nadležni inspektor nije izravno odgovoran za materijal za označivanje, on ima potpuni nadzor nad izvoznim potvrdama. Sve izvozne potvrde izdaju se neposredno nadležnom inspektoru iz regionalnih ureda. Nadzorni je inspektor odgovoran za vođenje popisa svih potvrda koje posjeduje i za njihovo čuvanje na sigurnom mjestu. Kao dodatna kontrola na svakom je kartonu u određenoj pošiljci otisnut žig s odgovarajućim brojem izvozne potvrde koja je pripremljena za tu pošiljku, a žig koji se koristi u tu svrhu kontrolira nadležni inspektor. B. Rasjekavaonice i hladnjače U skladu s propisima FSIS-a u većini rasjekavaonica i hladnjačama u Sjedinjenim Američkim Državama osposobljeni veterinar obično nije prisutan. Međutim, obje vrste objekata nadzire okružni nadzornik, koji je u većini slučajeva veterinar. Obično je moguće zadovoljiti zahtjeve Zajednice za veterinarskim nadzorom tako da se osigura prisutnost veterinara kad se obavlja rasijecanje proizvoda za tržište Zajednice ili kad se proizvod u hladnjačama priprema za izvoz u Zajednicu. U većini slučajeva FSIS je u mogućnosti osigurati potrebne prilagodbe u poduzećima zainteresiranim za izvoz u Zajednicu, budući da su rasjekavaonice dio integriranog objekta za koji ne zadužen nadležni inspektor ili su hladnjače smještene u blizini klaonice koja ima dozvolu za izvoz u Zajednicu. William H. Dubbert Zamjenik upravitelja međunarodnih programa

Prilog II. UTVRĐIVANJE MEĐUSOBNE POVEZANOSTI DIJELOVA ZA POST-MORTEM PREGLED I SERIJE

Prilog III. VETERINARSKO-SANITARNI PREGLED ANTE-MORTEM KONAČNI NACRT 5. Veterinarsko-sanitarni pregled ante-mortem, koji obavlja službeni veterinar Pitanje: Trebaju li ante-mortem veterinarsko-sanitarni pregled obavljati službeni veterinari? US 9 CFT 311.1 – Odlaganje bolesnih ili na drugi način onečišćenih trupova i dijelova: općenito – Veterinarsko-sanitarni službenik daje prosudbu o zbrinjavanju svih trupova ili dijelova trupova obuhvaćenih ovim dijelom na način koji osigurava da se za ljudsku i životinjsku hranu koriste samo zdravstveno ispravni, neonečišćeni proizvodi (zakonska odredba koja predviđa da se zbrinjavanje svih trupova osniva na prosudbi veterinara). SAD – Priručnik za meso i perad dozvoljava da neveterinarsko i neinspekcijsko osoblje obavi sortiranje do 90 % životinja, prije nego ih ispitaju inspektori FSIS-a. SAD – 9 CRF 309.1 (a) „Svu stoku ponuđenu za klanje u službenom poduzeću treba pregledati i kontrolirati … prije klanja” (Nema zakonskog zahtjeva da ante-mortem pregled treba obaviti veterinar.) Osnova za zahtjeve A. U mjeri u kojoj je stoka iz Europske zajednici i SAD-a koja je namijenjena za klanje slične starosti i sličnog zdravstvenog stanja, oba su sustava paralelna. Tako i sustav EZ-a i sustav SAD-a predviđaju da svaku životinju koja je tijekom života bila korištena u više od jedne svrhe treba prije klanja detaljno pregledati veterinar u okviru ante-mortem inspekcije. Razlike između sustava EZ-a i SAD-a su u postupanju sa životinjama koje su jedinstvene u stočnoj industriji i za koje u Zajednici nema njima odgovarajućih životinja. I. Stočna industrija SAD-a Stočna industrija SAD-a sastavljena je od životinja za rad i za tov. Stoku za rad izdvaja se za klanje na kraju njihovog produktivnog života. Životinje izdvojene za klanje predstavljaju 15 % životinja dovedenih na klanje koje se smatraju prikladnim za ljudsku prehranu. Te su životinje tijekom svog životnog vijeka korištene u više od jedne svrhe. Npr. možda su korištene u mljekarskoj proizvodnji ili kao životinje za rasplod u stadu krava/tele. One su tipično starije i imaju različite zdravstvene probleme. Kad se nude za klanje, trebaju ih veterinari detaljno pregledati. Stoka za tov (iz tovilišta) predstavlja 85 % svih životinja dovedenih na klanje. Te su životinje po standardima EZ-a jedinstvene, budući da su općenito mlađe (18 do 24 mjeseca starosti) kad se šalju na klanje; na vrhuncu su života; vitalne su i izvrsnog zdravlja; imale su izvrsnu medicinsku njegu i redovito su cijepljene, hranjene su u skladu sa znanstvenim programima prehrane; uzgojene su na velikim gospodarstvima u poluizolaciji kako bi se smanjila njihova izloženost zarazi i ostalim rizicima i, što je vrlo važno, uzgojene su isključivo za potrebe proizvodnje mesa. II. Sustav EZ-a Koliko znamo u EZ-u su životinje za klanje korištene u različite svrhe i općenito su starije. Njihov način života i zdravstveno stanje slično je onom kod američkih životinja koje su izdvojene za klanje iz stada za mljekarsku proizvodnju i rasplod. Takvim životinjama nužniji je pregled veterinara, jer postoji veća mogućnost zdravstvenih problema u toj populaciji. USDA uviđa tu opasnost i, kao i EZ, zahtijeva da te životinje detaljnije pregledaju veterinari. III. Sustavi inspekcije Sjedinjenih Američkih Država SAD ima tri razine postupaka ante-mortem inspekcije za tri vrste potreba u stočnoj industriji SAD-a. 1. Životinje izdvojene za klanje Budući da su se te životinje tijekom života koristile u više od jedne svrhe, one se obično kolju u jedinstvenim objektima specijaliziranim za rukovanje s tom vrstom životinja. Te se životinje podvrgavaju detaljnom pregledu veterinara. Taj se posao nikad ne prenosi na drugog i uvijek ga obavlja FSIS-ov veterinarsko-zdravstveni inspektor (VMO) na tradicionalni način. To znači da se životinje promatraju u mirovanju i kretanju s obje strane. 2. Tradicionalni veterinarsko-sanitarni pregled ante-mortem životinja za tov Sto posto tih životinja promatra veterinar ili neveterinarski inspektor FSIS-a u mirovanju i kretanju, s obje strane, na tradicionalni način. Nakon toga ili veterinar ili FSIS-ov neveterinarski inspektor, koji je posebno obučen za razlikovanje uobičajenog stanja životinja od stanja koje odstupa od uobičajenog, obavlja ante-mortem pregled. Životinje čije stanje odstupa od uobičajenog izdvajaju se za dodatno veterinarsko ispitivanje i veterinar odlučuje o konačnoj sudbini životinje. Samo zdrave životinje odvode se izravno na klanje. 3. Alternativna inspekcija životinja za tov Alternativna inspekcija omogućuje osposobljenom osoblju poduzeća da pregledava stada i bira životinje na način koji osigurava da se samo zdrave životinje dostavljaju na ante-mortem pregled i klanje. Svaki objekt koji koristi ovu mogućnost treba imati prethodno odobrenje od područnog inspektora FSIS-a koji je veterinarski zdravstveni službenik. Početni pregled svaki dan obavlja osoblje tovilišta. Ti su zaposlenici odgovorni za hranjenje i skrb o životinjama i viđaju ih svaki dan. Ako se životinja čini bolesnom ili se iz bilo kojeg razloga osjeća loše, ona se izdvaja iz velikog stada i uzgaja se u manjem oboru dok joj se ne vrati zdravlje i snaga. Svu stoku za tov u tom sustavu detaljno pregledava ugovorni veterinar koji je zaposlen u tovilištu. Nakon početnog pregleda osoblje FSIS-a, bilo veterinar ili FSIS-ov neveterinarski inspektor, promatra 100 % životinja u mirovanju. Tada se odabire reprezentativni uzorak stada (5 do 10 %) i još se jednom pregledava, ovaj put samo u kretanju i s obje strane. Životinje koje odstupaju od uobičajenog još jednom detaljno i na tradicionalni način pregledava veterinar – u mirovanju i kretanju, i s obje strane. VMO tada vrši konačno raspoređivanje. IV. Iskustvo sustava SAD-a Tijekom devet desetljeća ta su se tri sustava koristila i unaprjeđivala u SAD-u te su se pokazali vrlo učinkovitim u odabiru i izdvajanju životinja koje se smatraju neprikladnim za ljudsku prehranu.

DOKUMENTACIJA SAD-a

(Trihinoza)

Propisi o uništavanju trihinoze

Pitanje: Kakve kombinacije vremena i temperature su potrebne da se trihinoza u potpunosti uništi?

Zakonodavstvo:

Direktiva EZ-a 77/96/EEZ od 21.12.1976., Prilog IV.: 6. Temperatura u hladnjači treba biti najmanje -25 °C”.

7. Meso promjera ili debljine do 25 cm mora biti smrznuto tijekom najmanje 240 uzastopnih sati, a meso promjera ili debljine od 25 do 50 cm mora bit smrznuto tijekom najmanje 480 uzastopnih sati.”

US - 9CFR 308.3 (c) (2) navodi prihvatljive odnose vremena i temperature (tablice 1. i 2.).

Analiza: Do problema dolazi zbog razlike u pravnim propisima.

Pravna osnova:

A. SAD Odnos između vremena i temperature iz tablice 1. koristi se u SAD-u više od 40 godina. Onaj u tablici 2. dodan je 1973. Vrijeme i temperature u tablici 1. temelje se na Ransomovom dijelu (1920.). Tijekom godina konstatirano je da je Ransom radio uglavnom s temperaturom zraka u uobičajenim hladnjačama u kojima je stupanj promjene temperature u mesu koje sadrži parazite relativno nizak (Augustine, 1933.; Blair i Lang, 1934.). Augustine (1952.) i Gould (1949.) zaključili su da se trihinela može uništiti snižavanjem temperature proizvoda na -35 odnosno -37 °C. Međutim, postizanje tih temperatura konvencionalnim, mehaničkim tehnikama smrzavanja koje su u to vrijeme bile na raspolaganju bilo je vrlo nepraktično. S dolaskom kriogenih materijala, kao što su tekući dušik i tekući ugljični dioksid, dosezanje -35 °C u tkivu svinje u komercijalnim uvjetima u praksi je moguće. Na toj je osnovi Zimmermann (1972.) proučavao učinkovitost tih materijala za smrzavanje za uništavanje trihinele i najniže temperature potrebne kako bi se smatralo da je proizvod siguran za prehranu bez daljnje prerade. On je pokazao da je proizvod slobodan od trihinele pri temperaturi od -29 °C. Kotulin rad (1990.) je nastavak određenog odnosa vremena i temperature potrebne za uništavanje trihinele. Od 1985. to su dva najvažnija dokumenta o uništavanju trihinele smrzavanjem. Te studije podupiru USDA-ove temperature za rashlađivanje iz tablice 2. kao temperature koje osiguravaju odgovarajuću granicu sigurnosti za uništavanje trihinele. Kotulina studija ukazuje da sigurnosna granica temperature za smrzavanje u tablici 2. prelazi 99,99 % granice pouzdanosti da je trihinela uništena. S današnjom tehnologijom postizanje temperatura iz tablice 2. relativno je jednostavno i ekonomično. Osim toga, oni oslobađaju proizvođača problema povezanog s dugoročnim skladištenjem svinjetine kako bi se uništila trihinela.

Izvori:

Augustine, D. L. (1933.), Effects of low temperature upon encystec Trichinella spiralis. Amer. Jour. Hyg. 1933., 17:697-710.

Kotula, A. W. (1990.), Infectivity of Trichinella spiralis from Frozen Pork, Journal of Food Protection, Vol. 53, srpanj 1990., 571-626.

Ransom, B. H. (1916.), Effects of refrigeration upon the larvae of Trichinella spiralis, Journal of Agricultural Research, Vol. 5, 31. siječanj 1916., 819-854.

Zimmermann, W. J., (1985.), Efficacy of Freezing in Eliminating Infectivity of Trichinella spiralis in Boxed Pork Products, Journal of Food Protection, Vol. 48, ožujak 1985., 196-199.

Gould, S. E. i L. J. Kassa, Low Temperature Treatment of Pork, Am. J. Hyg., 1940., Vol. 49, 17-24.

Rust, R. E. and W. J. Zimmermann, Low-temperature destruction of Trichinella spiralis using liquid nitrogen and liquid carbon dioxide, Journal of Food Science, Vol. 37, 1972, 706-707.

Smith, J. H., An Evaluation of Low Temperature Sterilization of Trichinae Infected Pork, Can. J. Comp. Med., Vol. 39, srpanj 1975., 316-320.

Izvješće o posjetu skupine iz Ministarstva poljoprivrede SAD-a (USDA) Francuskoj radi izbijanja trihinoze kod ljudi, 8.-18. travnja 1991.

Članovi skupine:

Robert Fetzner, D.V.M.; Caldwell W. Nash; Charlotte I. Miller, Ph.D.

Urednik izvješća:

Linda Russell. M.A.

NACRT

20. lipnja 1991.

Ministarstvo poljoprivrede SAD-a

Služba za sigurnost hrane i inspekciju (FSIS)

Međunarodni programi

Washington, D.C.

Uzeto iz zapisnika 95. godišnjeg susreta Američkog udruženja za zdravlje životinja, San Diego, Kalifornija, 1991.