21999A0710(02)



SPORAZUM

između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine - Završni akt

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

i

REPUBLIKA ISLAND I

KRALJEVINA NORVEŠKA,

BUDUĆI DA od potpisivanja Sporazuma iz Luxembourga od 19. prosinca 1996. između trinaest država članica Europske unije, potpisnica Schengenskih sporazuma, i Republike Island i Kraljevine Norveške, posljednje dvije države sudjeluju u raspravama o primjeni, provedbi i daljnjem razvoju Schengenskih sporazuma i s njima povezanih odredaba;

BUDUĆI DA se zbog Protokola o uključenju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice Ugovorom iz Amsterdama kojim se mijenja Ugovor o Europskoj uniji, ugovori o osnivanju Europskih zajednica i određeni s njima povezani akti (dalje u tekstu „Schengenski protokol”), suradnja između država članica Europske unije, potpisnica Schengenskih sporazuma, u okviru tih sporazuma i s njima povezanih odredaba provodi unutar institucionalnog i pravnog okvira Europske unije i u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o osnivanju Europske zajednice;

PODSJEĆAJUĆI na cilj i svrhu Sporazuma iz Luxembourga za očuvanjem postojećeg režima između pet nordijskih država na temelju Konvencije o ukidanju kontrola putnih isprava na granicama između nordijskih država, potpisane u Kopenhagenu 12. srpnja 1957., kojom je osnovana Nordijska unija za prelazak državnih granica bez putnih isprava, kada iste nordijske države, koje su članice Europske unije, počnu sudjelovati u režimu ukidanja kontrola osoba na unutarnjim granicama određenim Schengenskim sporazumima;

IMAJUĆI NA UMU odredbe Ugovora iz Luxembourga;

POTVRĐUJUĆI, međutim, da je uključivanjem schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije donošenje odluka o daljnjem razvoju odredaba koje čine schengensku pravnu stečevinu postalo pitanje Europske unije, uključujući Europsku zajednicu;

BUDUĆI DA, sukladno članku 6. prvom stavku Schengenskog protokola, Europska unija, uključujući Europsku zajednicu, želi poštovati i ostvarivati cilj i svrhu Sporazuma iz Luxembourga putem Sporazuma o pridruživanju Republike Islanda i Kraljevine Norveške, nakon stupanja na snagu Ugovora iz Amsterdama, provedbom schengenske pravne stečevine i njezinim daljnjim razvojem na temelju Sporazuma iz Luxembourga, čime se ostvaruje zajednički cilj daljnjeg sudjelovanja dvaju država u tim aktivnostima;

UVJERENI u potrebu uključivanja, na odgovarajući način, svih stranaka koje primjenjuju odredbe schengenske pravne stečevine i na koje se te odredbe i njihov daljnji razvoj u konačnici primjenjuju, uključujući Republiku Island i Kraljevinu Norvešku, u rasprave na svim razinama o njihovoj praktičnoj primjeni, provedbi i pripremi njihovog daljnjeg razvoja;

SMATRAJUĆI da je za tu svrhu potrebno uspostaviti organizacijsku strukturu, izvan institucionalnog okvira Europske unije, koja omogućuje sudjelovanje Republike Islanda i Kraljevine Norveške u postupku donošenja odluka u tim područjima i koja omogućuje njihovo sudjelovanje u tim aktivnostima putem Mješovitog odbora,

SPORAZUMJELI SU SE:

Članak 1.

Republika Island i Kraljevina Norveška, dalje u tekstu „Island” odnosno „Norveška”, pridružuju se aktivnostima Europske zajednice i Europske unije u područjima obuhvaćenim odredbama iz priloga A i B ovom Sporazumu i daljnjem razvoju istih odredbi.

Ovaj Sporazum proizvodi uzajamna prava i obveze sukladno postupcima koji su njime utvrđeni.

Članak 2.

1. Island i Norveška provode i primjenjuju odredbe schengenske pravne stečevine iz Priloga A ovom Sporazumu, kako se iste primjenjuju na države članice Europske unije, dalje u tekstu „države članice”, koje usko surađuju na temelju Schengenskog protokola.

2. Island i Norveška provode i primjenjuju odredbe akata Europske unije iz Priloga B ovom Sporazumu u mjeri u kojoj su iste zamijenile odgovarajuće odredbe Konvencije potpisane u Schengenu 19. lipnja 1990. o provedbi Sporazuma o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama ili u mjeri u kojoj su te odredbe donesene na temelju iste Konvencije.

3. Island i Norveška također, ne dovodeći u pitanje članak 8., prihvaćaju, provode i primjenjuju akte i mjere Europske unije o izmjeni ili daljnjem razvoju odredaba iz priloga A i B, na koje su primijenjeni postupci utvrđeni ovim Sporazumom.

Članak 3.

1. Ovime se osniva Mješoviti odbor koji čine predstavnici vlada Islanda i Norveške, članovi Vijeća Europske unije, dalje u tekstu „Vijeće”, i članova Komisije Europskih zajednica, dalje u tekstu „Komisija”.

2. Mješoviti odbor donosi svoj Poslovnik konsenzusom.

3. Mješoviti odbor sastaje se na prijedlog predsjednika Mješovitog odbora ili na zahtjev bilo kojeg od njegovih članova.

4. Sukladno članku 4. stavku 2., Mješoviti odbor sastaje se na razini ministara, visokih predstavnika ili stručnjaka, ovisno o okolnostima.

5. Funkciju predsjednika Mješovitog odbora izvršava:

Članak 4.

1. Mješoviti odbor odlučuje, sukladno ovom Sporazumu, o svim pitanjima iz članka 2. i osigurava odgovarajuće razmatranje svih pitanja koja iznesu Island i Norveška.

2. U Mješovitom odboru na ministarskoj razini, predstavnici Islanda i Norveške imaju priliku:

3. Sjednice Mješovitog odbora na ministarskoj razini priprema Mješoviti odbor na razini visokih predstavnika.

4. Predstavnici vlada Islanda i Norveške ovlašteni su davati prijedloge u Mješovitom odboru u pogledu pitanja iz članka 1. Nakon rasprave Komisija ili bilo koja država članica može razmotriti te prijedloge radi davanja daljnjih prijedloga ili preuzimanja inicijative, sukladno pravilima Europske unije, za donošenje akta ili mjere Europske zajednice ili Europske unije.

Članak 5.

Ne dovodeći u pitanje članak 4., potrebno je obavijestiti Mješoviti odbor o pripremi svih akata ili mjera Vijeća koje mogu biti relevantne za ovaj Sporazum.

Članak 6.

Prilikom izrade novih propisa iz područja obuhvaćenog ovim Sporazumom Komisija neformalno traži savjet stručnjaka iz Islanda i Norveške na isti način na koji traži savjet stručnjaka država članica za izradu svojih prijedloga.

Članak 7.

Stranke Sporazuma suglasne su da je potrebno utvrditi odgovarajuće rješenje za kriterije i mehanizme određivanja države nadležne za obradu zahtjeva za azilom podnesenog u bilo kojoj državi članici ili u Islandu ili Norveškoj. Takvo bi rješenje trebalo biti utvrđeno u trenutku kada odredbe iz Priloga A i Priloga B, kao i one koje su već donesene na temelju članka 2. stavka 3., stupe na snagu za Island i Norvešku sukladno članku 15. stavku 4.

Članak 8.

1. Nadležne institucije Europske unije pridržavaju pravo donošenja novih akata ili mjera koje se odnose na pitanja iz članka 2. Sukladno stavku 2., takvi akti ili mjere stupaju na snagu istodobno za Europsku uniju i njezine dotične države članice te za Island i Norvešku osim ako ti akti ili mjere izričito ne određuju drukčije. U tom smislu, potrebno je uzeti u obzir vrijeme koje su Island i Norveška naznačili u Mješovitom odboru kao vrijeme potrebno Islandu ili Norveškoj da ispune svoje ustavne zahtjeve.

Ako sadržaj takvog akta ili mjere može obvezivati Norvešku samo nakon ispunjenja ustavnih zahtjeva, Norveška obavještava Vijeće i Komisiju o tome u vrijeme izdavanja svojeg priopćenja. Norveška odmah, a najkasnije u roku od šest mjeseci od obavijesti Vijeća, pisano obavještava Vijeće i Komisiju o ispunjenju svih ustavnih zahtjeva. Od datuma određenog za stupanje na snagu akta ili mjere za Norvešku i do obavijesti o ispunjenju ustavnih zahtjeva, Norveška privremeno primjenjuje, kad je to moguće, sadržaj tog akta ili mjere.

3. Prihvaćanje sadržaja akata i mjera iz stavka 2. od strane Islanda i Norveške proizvodi prava i obveze između Islanda i Norveške, te između Islanda i Norveške, s jedne strane i Europske zajednice i njenih država članica koje obvezuju ti akti i mjere, s druge strane.

4. U slučaju da:

Norveška ne izda priopćenje u roku od šest mjeseci iz stavka 2. točke (c) ili ne osigura privremenu primjenu, kako je to predviđeno u istom podstavku, s datumom određenim za stupanje na snagu dotičnog akta ili mjere koja se odnosi na Norvešku;

ovaj se Sporazum smatra raskinutim u odnosu na Island ili Norvešku, ovisno o slučaju, osim ako Mješoviti odbor, nakon pomnog preispitivanja mogućnosti za nastavak primjene Sporazuma, ne odluči drukčije u roku od devedeset dana. Raskid ovog Sporazuma stupa na snagu tri mjeseca nakon isteka roka od devedeset dana.

Članak 9.

1. Da bi se ostvario cilj stranaka Sporazuma o postizanju što ujednačenije primjene i tumačenja odredaba članka 2., Mješoviti odbor neprestano prati razvoj sudske prakse Suda Europskih zajednica, dalje u tekstu „Suda”, kao i razvoj sudske prakse nadležnih sudova Islanda i Norveške koja se odnosi na te odredbe. Iz tog razloga uspostavlja se mehanizam koji osigurava redovito uzajamno prenošenje takve sudske prakse.

2. Podložno usvajanju potrebnih izmjena Statuta Suda, Island i Norveška mogu podnositi očitovanja o predmetu ili pisana zapažanja Sudu u slučajevima kada je tom sudu neki sud države članice uputio prethodno pitanje o tumačenju bilo koje odredbe članka 2.

Članak 10.

1. Island i Norveška dostavljaju Mješovitom odboru godišnja izvješća o načinu na koji njihova upravna tijela i njihovi sudovi primjenjuju i tumače odredbe članka 2., u odnosu na tumačenje Suda, ovisno o slučaju.

2. Ako Mješoviti odbor u roku od dva mjeseca nakon primitka izvješća o bitnoj razlici u sudskoj praksi između Suda i sudova Islanda i Norveške, ili o bitnoj razlici u primjeni između tijela određenih država članica i tijela Islanda ili Norveške, u pogledu odredaba članka 2., ne bude u mogućnosti osigurati očuvanje ujednačene primjene i tumačenja, primjenjuje se postupak iz članka 11.

Članak 11.

1. U slučaju spora o primjeni ovog Sporazuma ili u slučaju situacije iz članka 10. stavka 2., isti se službeno kao spor uvrštava na dnevni red Mješovitog odbora na ministarskoj razini.

2. Mješoviti odbor spor rješava u roku od devedeset dana od datuma usvajanja dnevnog reda na koji je spor uvršten.

3. U slučaju kada Mješoviti odbor ne može u roku od devedeset dana riješiti spor iz stavka 2., poštuje se daljnji rok od trideset dana za postizanje konačnog rješenja.

Ako se ne postigne konačno rješenje, ovaj se Sporazum smatra raskinutim u odnosu na Island ili Norvešku, ovisno o tome na koju državu se spor odnosi. Takav raskid stupa na snagu šest mjeseci nakon isteka roka od trideset dana.

Članak 12.

1. U pogledu administrativnih troškova vezanih za primjenu ovog Sporazuma, Island i Norveška pridonose u opći proračun Europskih zajednica godišnji iznos od:

iznosa od 300 000 000 BEF (ili protuvrijednost tog iznosa u eurima) podložno godišnjem usklađivanju u pogledu stope inflacije u okviru Europske unije.

U slučajevima kada operativni troškovi vezani za primjenu ovog Sporazuma ne terete opći proračun Europskih zajednica, već izravno terete uključene države članice, Island i Norveška pridonose tim troškovima sukladno postotku bruto nacionalnog proizvoda tih država u odnosu na bruto nacionalni proizvod svih uključenih država.

U slučajevima kada operativni troškovi vezani za primjenu ovog Sporazuma terete opći proračun Europske zajednice, Island i Norveška sudjeluju u tim troškovima uplaćivanjem godišnjeg iznosa u navedeni proračun, sukladno postotku bruto nacionalnog proizvoda tih država u odnosu na bruto nacionalni proizvod svih uključenih država.

2. Island i Norveška imaju pravo primiti isprave sastavljene u Komisiji ili u okviru Vijeća vezano za ovaj Sporazum i na sjednicama Mješovitog odbora zatražiti tumačenje na jednom od službenih jezika institucija Europskih zajednica po njihovom izboru. Međutim, sve troškove prevođenja ili tumačenja na ili s islandskog ili norveškog jezika snosi Island ili Norveška, ovisno o slučaju.

Članak 13.

1. Ovaj Sporazum ni na koji način nema utjecaja na Ugovor o Europskom gospodarskom prostoru ni na bilo koji drugi sporazum sklopljen između Europske zajednice i Islanda i/ili Norveške.

2. Ovaj Sporazum ni na koji način nema utjecaja na buduće sporazume sklopljene između Europske zajednice i Islanda i/ili Norveške, ili na temelju članaka 24. i 38. Ugovora o Europskoj uniji.

3. Ovaj Sporazum nema utjecaja na suradnju u okviru Nordijske unije za prelazak državnih granica bez putnih isprava, u mjeri u kojoj ta suradnja nije u suprotnosti ili ne ograničava ovaj Sporazum i akte i mjere utemeljene na ovom Sporazumu.

Članak 14.

Ovaj se Sporazum ne primjenjuje na Svalbard (Spitzbergen).

Članak 15.

1. Ovaj Sporazum stupa na snagu mjesec dana nakon dana kada glavni tajnik Vijeća, koji djeluje kao njegov depozitar, utvrdi da su ispunjeni svi formalni zahtjevi za davanje suglasnosti od strane ili u ime stranaka ovog Sporazuma koje ovaj Sporazum obvezuje.

2. Članci 1., 3., 4., 5. i članak 8. stavak 2. točka (a) prva rečenica privremeno se primjenjuju od dana potpisivanja ovog Sporazuma.

3. U pogledu akata ili mjera donesenih nakon potpisivanja ovog Sporazuma, no prije njegovog stupanja na snagu, rok od trideset dana iz članka 8. stavka 2. točke (a) posljednje rečenice počinje teći od dana stupanja na snagu ovog Sporazuma.

4. Odredbe iz Priloga A i Priloga B, kao i one koje su već donesene prema članku 2. stavku 3., stupaju na snagu za Island i Norvešku na datum koji odredi Vijeće jednoglasnom odlukom svojih članova koji predstavljaju države članice koje usko surađuju na temelju Schengenskog protokola, nakon što je konzultacijama u Mješovitom odboru sukladno članku 4. ovog Sporazuma utvrđeno, na zadovoljavajući način, da su Island i Norveška ispunili preduvjete za provedbu relevantnih odredaba i da su kontrole na njihovim vanjskim granicama učinkovite.

5. Stupanjem na snagu odredaba iz stavka 4. nastaju prava i obveze između Islanda i Norveške, te između Islanda i Norveške, s jedne strane, i Europske zajednice i njenih država članica u odnosu na koje su te odredbe stupile na snagu, s druge strane.

Članak 16.

Ovaj Sporazum mogu otkazati Island ili Norveška ili Vijeće jednoglasnom odlukom svojih članova koji predstavljaju države članice koje usko surađuju na temelju Schengenskog protokola. O takvom se otkazu obavješćuje depozitar. Otkaz stupa na snagu šest mjeseci nakon obavijesti.

Članak 17.

Posljedice otkaza ovog Sporazuma od strane, ili raskid ovog Sporazuma u pogledu, Islanda ili Norveške, predmet su sporazuma između preostalih stranaka i stranke koja je otkazala ovaj Sporazum ili u odnosu na koju raskid stupa na snagu. Ako se ne postigne sporazum, Vijeće odlučuje o potrebnim mjerama nakon konzultiranja preostalih pridruženih stranaka Sporazuma. Međutim, te mjere obvezuju tu stranku samo ako ih ona prihvati.

Članak 18.

Ovaj Sporazum zamjenjuje Sporazum o suradnji između Kraljevine Belgije, Francuske Republike, Savezne Republike Njemačke, Velikog Vojvodstva Luksemburga, Kraljevine Nizozemske, Talijanske Republike, Kraljevine Španjolske, Portugalske Republike, Helenske Republike, Republike Austrije, Kraljevine Danske, Republike Finske, Kraljevine Švedske, stranaka Schengenskog sporazuma i Schengenske konvencije, i Republike Islanda i Kraljevine Norveške, o ukidanju kontrola osoba na zajedničkim granicama, potpisan u Luxembourgu 19. prosinca 1996.

For the Kingdom of Norway

For the Republic of Iceland

For Rådet for Den europeiske union

For the Council of the European Union

For Rådet for Den Europæiske Union

PRILOG A

(članak 2. stavak 1.)

Dio 1. ovog Priloga odnosi se na Schengenski sporazum iz 1985. i na Schengensku konvenciju iz 1990. o provedbi Schengenskog sporazuma iz 1985. Dio 2. odnosi se na instrumente pristupanja, a dio 3. na relevantne sekundarne schengenske akte.

DIO 1.

Odredbe Sporazuma potpisanog u Schengenu 14. lipnja 1985. između vlada država članica Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama.

Sve odredbe Konvencije potpisane u Schengenu 19. lipnja 1990. između Kraljevine Belgije, Savezne Republike Njemačke, Francuske Republike, Velikog Vojvodstva Luksemburga i Kraljevine Nizozemske o provedbi Schengenskog sporazuma od 15. lipnja 1985., isključujući:

DIO 2.

Odredbe Ugovora o pristupanju i Protokola uz Schengenski sporazum i Schengensku konvenciju s Talijanskom Republikom (potpisanih u Parizu 27. studenoga 1990.), s Kraljevinom Španjolskom i Portugalskom Republikom (potpisanih u Bonnu 25. lipnja 1991.), s Helenskom Republikom (potpisanih u Madridu 6. studenoga 1992.), s Republikom Austrijom (potpisanih u Bruxellesu 28. travnja 1995.) i s Kraljevinom Danskom, Republikom Finskom i Kraljevinom Švedskom (potpisanih u Luxembourgu 19. prosinca 1996.), isključujući:

DIO 3.

A. Sljedeće odluke Izvršnog odbora:

B. Sljedeće izjave Izvršnog odbora:

C. Sljedeće odluke Središnje skupine:

PRILOG B

(članak 2. stavak 2.) (1)

Uredba Vijeća (EZ) br. 574/1999 od 12. ožujka 1999. o određivanju trećih država čiji državljani moraju posjedovati vize prilikom prijelaza vanjskih granica država članica (SL L 72, 18.3.1999., str. 2.) (2);

Uredba Vijeća (EZ) br. 1683/95 od 29. svibnja 1995. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize (SL L 164, 14.7.1995., str. 1.) i Odluka Komisije od 7. veljače 1996. o daljnjim tehničkim specifikacijama za jedinstveni oblik viza (nije objavljena);

Direktiva Vijeća 91/477/EEZ od 18. lipnja 1991. o kontroli nabave i posjedovanja oružja (SL L 256, 13.9.1991., str. 51.) i Preporuka Komisije 93/216/EEZ od 25. veljače 1993. o Europskoj dozvoli za vatreno oružje (SL L 93, 17.4.1993., str. 39.), kako je izmijenjena Preporukom Komisije 96/129/EZ od 12. siječnja 1996. (SL L 30, 8.2.1996., str. 47.).

(1) Vidjeti također izjavu Vijeća i Komisije u pogledu Direktive 95/46/EZ donesene u vrijeme sklapanja ovog Sporazuma.

(2) Bez utjecaja na njezin odnos s odredbama o određivanju trećih država čiji državljani moraju posjedovati vize ili su oslobođeni tih obveza, donesenima u okviru schengenske suradnje, koje će se primjenjivati i nakon integracije schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije i koje su obuhvaćene uvjetima iz Priloga A.

ZAVRŠNI AKT

Stranke Sporazuma usvojile su ovaj Završni akt koji sadrži sljedeće izjave:

1. Izjava Islanda i Norveške o članku 4. stavku 2.

U pogledu sastanaka Mješovitog odbora na ministarskoj razini, Island i Norveška smatraju da je na njima da ocijene treba li se određeno pitanje smatrati „problemima s kojima se susreću” (prva alineja odredbe) ili „za njih važnim pitanjima” (druga alineja) i je li takve prirode koja zahtijeva rasprave na ministarskoj razini. Očekuje se, sukladno zajedničkom interesu stranaka, da se takvi „problemi” i „pitanja” u pravilu pokažu tijekom redovite suradnje tako da budu uvršteni u dnevni red Mješovitog odbora na ministarskoj razini. Ipak, Island i Norveška naglašavaju pravo članova Mješovitog odbora da zatraže sastanke Mješovitog odbora na bilo kojoj razini sukladno članku 3. stavku 3. Sporazuma.

2. Izjava Islanda i Norveške o članku 8. stavku 4.

Kada se pojavi situacija iz članka 8. stavka 4. točaka (a), (b) ili (d) Island ili Norveška mogu iskoristiti mogućnost iz članka 3. stavka 3. i zatražiti sastanak odbora na ministarskoj razini radi pronalaženja načina za nastavak primjene Sporazuma.

3. Izjava Islanda i Norveške o izručenju

4. Zajednička izjava o parlamentarnim konzultacijama

Europska unija, Island i Norveška smatraju primjerenim da se pitanja obuhvaćena ovim Sporazumom rasprave na međuparlamentarnim sastancima između predstavnika Europskog parlamenta i Islanda te predstavnika Europskog parlamenta i Norveške.

5. Izjava Vijeća Europske unije, usvojena jednoglasno od strane njegovih članova iz članka 6. stavka 1. Schengenskog protokola o odlukama koje donosi Mješoviti odbor

Vijeće smatra da se odluke koje donosi Mješoviti odbor na temelju Sporazuma donose jednoglasno od strane predstavnika članova Vijeća iz članka 6. stavka 1. Schengenskog protokola i od strane predstavnika vlada Islanda i Norveške, osim ako poslovnik ili sporazum koji bude sklopljen prema članku 6. stavku 2. Schengenskog protokola ne određuju drukčije.

6. Izjava Europske komisije o dostavljanju prijedloga

Prilikom podnošenja prijedloga koji su relevantni za ovaj Sporazum Vijeću Europske unije i Europskom parlamentu, Europska komisija treba dostaviti primjerke tih prijedloga Islandu i Norveškoj.

Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de mil novecientos noventa y nueve.

Udfærdiget i Bruxelles den attende maj nitten hundrede og nioghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai neunzehnhundertneunundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα.

Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-nine.

Fait à Bruxelles, le dix-huit mai mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf.

Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio millenovecentonovantanove.

Gedaan te Brussel, de achttiende mei negentienhonderd negenennegentig.

Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de mil novecentos e noventa e nove.

Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän.

Som skedde i Bryssel den artonde maj nittonhundranittionio.

Gjört í Brussel 18. maí 1999.

Utferdiget i Brussel, attende mai nittenhundreognittini.

Por el Consejo de la Unión Europea For Rådet for Den Europæiske Union Für den Rat der Europäischen Union Για το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης For the Council of the European Union Pour le Conseil de l'Union européenne Per il Consiglio dell'Unione europea Voor de Raad van de Europese Unie Pelo Conselho da União Europeia Euroopan unionin neuvoston puolesta För Europeiska unionens råd Fyrir hönd ráðs Evrópusambandsins For Rådet for Den europeiske union

Por la República de Islandia For Republikken Island Für die Republik Island Για τη Δημοκρατία της Ισλανδίας For the Republic of Iceland Pour la République d'Islande Per la Repubblica d'Islanda Voor de Republiek IJsland Pela República da Islândia Islannin tasavallan puolesta På Republiken Islands vägnar Fyrir hönd Lyðveldisins Íslands For Republikken Island