22006A1229(05)  
L 386/30  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  29.12.2006.  
PRILOG  
Ženevski akt od 2. srpnja 1999.  
SADRŽAJ  
UVODNE ODREDBE  
Članak 1.: Skra ćeni izrazi  
Članak 2.: Primjena druge zaštite predvi đene zakonima ugovornih stranaka i odre đenim me đunarodnim 
ugovorima  
POGLAVLJE I.  
ME ĐUNARODNA PRIJAVA I ME ĐUNARODNA REGISTRACIJA  
Članak 3.: Pravo na podnošenje me đunarodne prijave  
Članak 4.: Postupak podnošenja me đunarodne prijave  
Članak 5.: Sadržaj me đunarodne prijave  
Članak 6.: Pravo prvenstva  
Članak 7.: Pristojbe za designaciju  
Članak 8.: Ispravak nepravilnosti  
Članak 9.: Datum podnošenja me đunarodne prijave  
Članak 10.: Me đunarodna registracija, datum me đunarodne registracije, objava i tajni primjerci me đunarodne 
registracije  
Članak 11.: Odgoda objave  
Članak 12.: Odbijanje  
Članak 13.: Posebni uvjeti u svezi s jedinstvom dizajna  
Članak 14.: U činci me đunarodne registracije  
Članak 15.: Prestanak vrijednosti  
Članak 16.: Upis promjena i druga pitanja u vezi s me đunarodnim registracijama  
Članak 17.: Prvo razdoblje i produženje vrijednosti me đunarodne registracije i trajanje zaštite  
Članak 18.: Informacije u svezi s objavljenim me đunarodnim registracijama  
POGLAVLJE II.  
ADMINISTRATIVNE ODREDBE  
Članak 19.: Zajedni čki ured više država  
Članak 20.: Članstvo u Haškoj uniji  
Članak 21.: Skupština  
Članak 22.: Me đunarodni ured  
Članak 23.: Financije  
Članak 24.: Pravilnik  
POGLAVLJE III.  
REVIZIJA I IZMJENE I DOPUNE  
Članak 25.: Revizija ovog Akta  
Članak 26.: Izmjene i dopune odre đenih članaka od strane SkupštineHR 116 Službeni list Europske unije 17/Sv. 2
POGLAVLJE IV.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
Članak 27.: Postajanje strankom ovog Akta  
Članak 28.: Datum stupanja na snagu ratifikacija i pristupa  
Članak 29.: Zabrana rezervi  
Članak 30.: Izjave ugovornih stranaka  
Članak 31.: Primjena Akata iz 1934. i 1960.  
Članak 32.: Otkaz ovog Akta  
Članak 33.: Jezici ovog akta; potpisivanje  
Članak 34.: Depozitar  
UVODNE ODREDBE  
Članak 1.  
Skra ćeni izrazi  
Za potrebe ovoga Akta:  
(i) „Haški sporazum” zna či Haški sporazum o me đunarodnoj 
pohrani industrijskoga dizajna, odsad preimenovan u Haški 
sporazum o me đunarodnoj registraciji industrijskoga dizajna,  
(ii) „ovaj Akt” zna či Haški sporazum utvr đen ovim Aktom,  
(iii) „Pravilnik” zna či Pravilnik ovoga Akta,  
(iv) „propisan” zna či propisan Pravilnikom,  
(v) „Pariška konvencija” zna či Pariška konvencija za zaštitu indu ­
strijskoga vlasništva, potpisanu u Parizu 20. ožujka 1883., u 
njezinu revidiranom, izmijenjenom i dopunjenom obliku,  
(vi) „me đunarodna registracija” zna či me đunarodna registracija indu ­
strijskoga dizajna izvršenu prema ovom Aktu,  
(vii) „me đunarodna prijava” zna či prijava za me đunarodnu registra ­
ciju,  
(viii) „me đunarodni registar” zna či službena zbirka podataka o me đu­
narodnim registracijama koju vodi Me đunarodni ured, i to poda ­
taka koje ovaj Akt ili Pravilnik zahtijeva ili dopušta da budu 
upisani, bez obzira na medij na kojem su ti podaci pohranjeni,  
(ix) „osoba” zna či fizi čka ili pravna osobu,  
(x) „podnositelj prijave” zna či osoba u čije je ime podnesena me đu­
narodna prijava,  
(xi) „nositelj” zna či osoba na čije je ime me đunarodna registracija 
upisana u me đunarodni registar,  (xii) „me đuvladina organizacija” zna či me đuvladina organizacija 
pogodna da postane strankom ovoga Akta u skladu sa 
člankom 27. stavkom 1. to čkom ii),  
(xiii) „ugovorna stranka” zna či svaka država ili me đuvladina organi ­
zacija koja je stranka ovoga Akta:  
(xiv) „ugovorna stranka podnositelja prijave” zna či ugovorna stranka 
ili jedna od ugovornih stranaka iz koje proizlazi pravo podno ­
sitelja prijave da podnese me đunarodnu prijavu temeljem 
udovoljavanja, u odnosu na tu ugovornu stranku, barem 
jednom uvjetu navedenom u članku 3., kad postoji dvije ili 
više ugovornih stranaka iz kojih, prema članku 3., može proi ­
za ći pravo podnositelja prijave da podnese me đunarodnu 
prijavu, „ugovorna stranka podnositelja prijave” zna či onu od 
tih ugovornih stranaka koja je kao takva navedena u me đu­
narodnoj prijavi,  
(xv) „teritorij ugovorne stranke” zna či, kad je ugovorna stranka 
država, teritorij te države, a kad je ugovorna stranka me đuvla ­
dina organizacija, teritorij na kojem se primjenjuje konstitutivni 
ugovor te me đuvladine organizacije,  
(xvi) „ured” zna či tijelo kojemu je ugovorna stranka povjerila priz ­
navanje zaštite za industrijske dizajne koji vrijede na teritoriju te 
ugovorne stranke,  
(xvii) „ured koji ispituje” zna či ured koji  ex officio  ispituje prijave za 
zaštitu industrijskoga dizajna koje su mu podnesene kako bi 
barem utvrdio udovoljava li industrijski dizajn uvjetu novosti,  
(xviii) „designacija” zna či zahtjev da me đunarodna registracija vrijedi u 
ugovornoj stranci, tako đer zna či upis toga zahtjeva u me đu­
narodni registar,  
(xix) „designirana ugovorna stranka” i „designirani ured” zna či 
ugovorna stranka, odnosno ured ugovorne stranke na koji se 
designacija odnosi,  
(xx) „Akt iz 1934.” zna či Akt Haškoga sporazuma potpisan u 
Londonu 2. lipnja 1934.,  
(xxi) „Akt iz 1960.” zna či Akt Haškoga sporazuma potpisan u Hagu 
28. studenoga 1960.,HR 17/Sv. 2 Službeni list Europske unije 117
(xxii) „Dodatni akt iz 1961.” zna či Akt dodan Aktu iz 1934., potpisan 
u Monaku 18. studenoga 1961.,  
(xxiii) „Dopunski akt iz 1967.” zna či Dopunski akt Haškoga spora ­
zuma, potpisan u Stockholmu 14. srpnja 1967., u njegovu 
izmijenjenom i dopunjenom obliku,  
(xxiv) „Unija” zna či Haška unija osnovana Haškim sporazumom od 6. 
studenoga 1925. i potvr đenu Aktima iz 1934. i 1960., 
Dodatnim aktom iz 1961., Dopunskim aktom iz 1967. i 
ovim Aktom,  
(xxv) „Skupština” zna či Skupština iz članka 21. stavka 1. podstavka a) 
ili svako tijelo koje zamjenjuje tu Skupštinu,  
(xxvi) „Organizacija” zna či Svjetska organizacija za intelektualno 
vlasništvo,  
(xxvii) „Glavni direktor” zna či glavni direktor Organizacije,  
(xxviii) „Me đunarodni ured” zna či Me đunarodni ured Organizacije,  
(xxix) „isprava o ratifikaciji” smatra se da uklju čuje i isprave o prihvatu 
ili odobrenju.  
Članak 2.  
Primjena druge zaštite predvi đene zakonima ugovornih stranaka i 
odre đenim me đunarodnim ugovorima  
(1) Zakoni ugovornih stranaka i odre đeni me đunarodni ugovori  Odredbe iz 
ovoga Akta ne utje ču na ostvarivanje ve će zaštite koja se može pred ­
vidjeti zakonom ugovorne stranke niti na bilo koji na čin utje ču na 
zaštitu koju umjetni čkim djelima i djelima primijenjene umjetnosti 
pružaju me đunarodni ugovori i konvencije o autorskom pravu ili na 
zaštitu koja se industrijskom dizajnu pruža prema Sporazumu o trgo ­
vinskim aspektima prava intelektualnoga vlasništva dodanome Spora ­
zumu o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije.  
(2) Obveza poštivanja Pariške konvencije  Svaka ugovorna stranka mora 
poštovati odredbe iz Pariške konvencije koje se odnose na industrijski 
dizajn.  
POGLAVLJE I.  
ME ĐUNARODNA PRIJAVA I ME ĐUNARODNA REGISTRACIJA  
Članak 3.  
Pravo na podnošenje me đunarodne prijave  
Svaka osoba koja je državljanin države koja je ugovorna stranka ili 
države koja je članica me đuvladine organizacije koja je ugovorna 
stranka, ili ima prebivalište, ili stalno boravište ili stvarno i djelatno 
poduze će na teritoriju ugovorne stranke ima pravo podnijeti me đu­
narodnu prijavu.  Članak 4.  
Postupak podnošenja me đunarodne prijave  
(1) Izravno i neizravno podnošenje  
(a) Me đunarodna prijava može se podnijeti, po izboru podnositelja 
prijave, izravno me đunarodnom uredu ili putem ureda ugovorne 
stranke podnositelja prijave.  
(b) Bez obzira na podstavak a), svaka ugovorna stranka može izjavom 
obavijestiti glavnoga direktora da se me đunarodna prijava ne može 
podnijeti putem njezina ureda.  
(2) Pristojba za proslje đivanje u slu čaju neizravnoga podnošenja  Ured 
ugovorne stranke može zahtijevati da podnositelj prijave plati u korist 
tog ureda pristojbu za proslje đivanje za svaku me đunarodnu prijavu 
koja se podnosi putem njega.  
Članak 5.  
Sadržaj me đunarodne prijave  
(1) Obvezni sadržaj me đunarodne prijave  Me đunarodna prijava mora biti 
na propisanom jeziku ili jednome od propisanih jezika i mora sadrža ­
vati ili biti popra ćena 
i. zahtjevom za me đunarodnu registraciju prema ovom Aktu;  
ii. propisanim podacima o podnositelju prijave;  
iii. propisanim brojem primjeraka reprodukcije ili, po izboru podnosi ­
telja prijave, s nekoliko razli čitih reprodukcija industrijskoga dizajna 
koji je predmet me đunarodne prijave, prikazanih na propisani 
na čin, me đutim, kad je industrijski dizajn dvodimenzionalan, a 
zahtjev za odgodom objave podnesen je u skladu sa stavkom 5., 
me đunarodna prijava može, umjesto reprodukcijama, biti popra ćena 
propisanim brojem primjeraka industrijskoga dizajna;  
iv. naznakom o proizvodu ili proizvodima koji tvore industrijski dizajn 
ili za koje će se industrijski dizajn koristiti, kako je propisano;  
v. naznakom designiranih ugovornih stranaka;  
vi. propisanom pristojbom;  
vii. svim drugim propisanim podacima.  
(2) Dodatni obvezni sadržaj me đunarodne prijave  
(a) Svaka ugovorna stranka čiji ured je ured koji ispituje i čiji zakon, u 
trenutku kad postane strankom ovoga Akta, zahtijeva da prijava za 
priznanje zaštite industrijskom dizajnu sadržava neki od elemenata 
navedenih u podstavku b), kako bi se toj prijavi priznao datum 
podnošenja prijave prema tom zakonu, može izjavom obavijestiti 
glavnoga direktora o tim elementima.HR 118 Službeni list Europske unije 17/Sv. 2
(b) Elementi o kojima se može obavijestiti slijedom podstavka a) su 
sljede ći: 
i. naznake o identitetu kreatora industrijskoga dizajna koji je 
predmet te prijave;  
ii. kratak opis reprodukcije ili karakteristi čnih obilježja industrij ­
skoga dizajna koji je predmet te prijave;  
iii. zahtjev.  
(c) Kad me đunarodna prijava sadržava designaciju ugovorne stranke 
koja je uputila obavijest prema podstavku a), ona mora na propisani 
na čin sadržavati i svaki element koji je predmet te obavijesti.  
(3) Drugi mogu ći sadržaj me đunarodne prijave  Me đunarodna prijava 
može sadržavati ili biti popra ćena i drugim elementima koji su navedeni 
u Pravilniku.  
(4) Više industrijskih dizajna u istoj me đunarodnoj prijavi  Podložno uvje ­
tima koji se mogu propisati, me đunarodna prijava može uklju čivati dva 
ili više industrijskih dizajna.  
(5) Zahtjev za odgodu objave  Me đunarodna prijava može sadržavati 
zahtjev za odgodu objave.  
Članak 6.  
Pravo prvenstva  
(1) Traženje prava prvenstva  
(a) Me đunarodna prijava može sadržavati izjavu kojom se, prema članku 
4. Pariške konvencije, traži pravo prvenstva iz jedne ili više ranijih 
prijava podnesenih u ili za neku zemlju stranku te Konvencije ili 
neku članicu Svjetske trgovinske organizacije.  
(b) Pravilnikom se može propisati da se izjava iz podstavka a) može dati 
nakon podnošenja me đunarodne prijave. U tom slu čaju Pravilnikom 
se mora propisati najkasniji datum do kojega se takva izjava može 
dati.  
(2) Me đunarodna prijava koja je temelj  za traženje prava prvenstva 
Me đunarodna prijava je, od svojega datuma podnošenja i bez obzira 
na njezin kona čni ishod, jednaka redovitom podnošenju u smislu članka 
4. Pariške konvencije.  
Članak 7.  
Pristojbe za designaciju  
(1) Propisana pristojba za designaciju  Propisane pristojbe uklju čuju, 
podložno stavku 2., pristojbu za designaciju za svaku designiranu 
ugovornu stranku.  (2) Individualna pristojba za designaciju  Svaka ugovorna stranka čiji 
ured je ured koji ispituje i svaka ugovorna stranka koja je me đuvladina 
organizacija može izjavom obavijestiti glavnoga direktora da se, u svezi 
sa svakom me đunarodnom prijavom u kojoj je designirana i u svezi sa 
svakim produženjem vrijednosti me đunarodne registracije koja proist ­
ječe iz takve me đunarodne prijave, propisana individualna pristojba iz 
stavka 1. zamjenjuje individualnom pristojbom za designaciju, čiji se 
iznos mora navesti u izjavi i može biti promijenjen u kasnijim izjavama. 
Navedeni iznos spomenuta ugovorna stranka može odrediti za prvo 
razdoblje zaštite i za svako razdoblje nakon produženja vrijednosti ili 
za maksimalno razdoblje zaštite koje doti čna ugovorna stranka dopušta. 
Me đutim, taj iznos ne smije biti viši od odgovaraju ćega iznosa koji ured 
te ugovorne stranke ima pravo naplatiti od podnositelja prijave za priz ­
nanje zaštite za isto razdoblje istome broju industrijskih dizajna, pri 
čemu se taj iznos mora umanjiti za uštede koje proistje ču iz me đu­
narodnoga postupka.  
(3) Proslje đivanje pristojbi za designaciju  Pristojbe za designaciju iz 
stavaka 1. i 2. Me đunarodni ured proslje đuje ugovornim strankama u 
odnosu na koje su te pristojbe upla ćene.  
Članak 8.  
Ispravak nepravilnosti  
(1) Ispitivanje me đunarodne prijave  Ako Me đunarodni ured utvrdi da 
me đunarodna prijava, u trenutku kad je primi Me đunarodni ured, ne 
udovoljava uvjetima iz ovoga Akta i Pravilnika, on poziva podnositelja 
prijave da izvrši potrebne ispravke u propisanom roku.  
(2) Neispravljene nepravilnosti  
(a) Ako podnositelj prijave ne postupi po pozivu u propisanom roku, 
smatra se, podložno podstavku b), da se od me đunarodne prijave 
odustalo.  
(b) U slu čaju nepravilnosti koja se odnosi na članak 5. stavak 2. ili na 
poseban zahtjev o kojemu je ugovorna stranka obavijestila glavnoga 
direktora u skladu s Pravilnikom, ako podnositelj prijave ne postupi 
po pozivu u propisanom roku, smatra se da me đunarodna prijava ne 
sadržava designaciju te ugovorne stranke.  
Članak 9.  
Datum podnošenja me đunarodne prijave  
(1) Izravno podnesena me đunarodna prijava  Kad se me đunarodna prijava 
podnosi izravno Me đunarodnom uredu, datum podnošenja prijave, 
podložno stavku 3., datum je kojega je Me đunarodni ured primio me đu­
narodnu prijavu.  
(2) Neizravno podnesena me đunarodna prijava  Kad se me đunarodna 
prijava podnosi putem ureda ugovorne stranke podnositelja, datum 
podnošenja prijave odre đuje se kako je propisano.HR 17/Sv. 2 Službeni list Europske unije 119
(3) Me đunarodna prijava s odre đenim nepravilnostima  Kad me đunarodna 
prijava, na datum kad je primi Me đunarodni ured, sadržava nepravilnost 
koja je propisana kao nepravilnost koja za sobom povla či nepriznavanje 
datuma podnošenja me đunarodne prijave, datum podnošenja prijave je 
datum kojega Me đunarodni ured primi ispravak te nepravilnosti.  
Članak 10.  ( 1 ) 
Me đunarodna registracija, datum me đunarodne registracije, objava 
i tajni primjerci me đunarodne registracije  
(1) Me đunarodna registracija  Me đunarodni ured registrira svaki indu ­
strijski dizajn koji je predmet me đunarodne prijave neposredno nakon 
primitka me đunarodne prijave ili, u slu čaju poziva na ispravak prema 
članku 8., neposredno nakon primitka potrebnih ispravaka. Registracija 
se obavlja bez obzira na to je li prema članku 11. objava odgo đena ili 
nije.  
(2) Datum me đunarodne registracije  
(a) Podložno podstavku b), datum me đunarodne registracije je datum 
podnošenja me đunarodne prijave.  
(b) Kad me đunarodna prijava na datum kojega je primi Me đunarodni 
ured sadržava nepravilnost koja se odnosi na članak 5. stavak 2., 
datum me đunarodne registracije je datum kojega Me đunarodni ured 
primi ispravak te nepravilnosti ili datum podnošenja me đunarodne 
prijave, odnosno kasniji od ta dva datuma.  
(3) Objava  
(a) Me đunarodni ured objavljuje me đunarodnu prijavu. Ta objava mora 
se u svim ugovornim strankama smatrati dovoljno javnom i od 
nositelja se ne smije zahtijevati nikakva druga javnost.  
(b) Me đunarodni ured šalje primjerak objave me đunarodne registracije 
svakom designiranom uredu.  
(4) Tajnost prije objave  Podložno stavku 5. i članku 11. stavku 4. 
podstavku b) Me đunarodni ured čuva u tajnosti svaku me đunarodnu 
prijavu i svaku me đunarodnu registraciju do objave.  
(5) Tajni primjerci  
(a) Neposredno nakon izvršene registracije, Me đunarodni ured šalje 
primjerak me đunarodne registracije, zajedno sa svim relevantnim 
izjavama, dokumentima ili primjercima koji prate me đunarodnu 
prijavu, svakom uredu koji je obavijestio Me đunarodni ured da želi 
primati takve primjerke i koji je designiran u me đunarodnoj prijavi.  (b) Do objave me đunarodne registracije od strane Me đunarodnog ureda, 
nacionalni ured mora čuvati u tajnosti svaku me đunarodnu registra ­
ciju primjerka koju joj je poslao Me đunarodni ured i može upotri ­
jebiti spomenuti primjerak samo u svrhu ispitivanja me đunarodne 
registracije i prijava za zaštitu industrijskoga dizajna podnesenih u 
ugovornoj stranci ili za ugovornu stranku za koju je taj ured nadle ­ 
žan. Osobito ne smije otkriti sadržaj bilo koje takve me đunarodne 
registracije, osim u svrhu upravnoga ili sudskoga postupka koji 
uklju čuje spor o pravu na podnošenje me đunarodne prijave na 
kojoj se temelji me đunarodna registracija. U slu čaju takva upravnog 
ili sudskog postupka, sadržaj me đunarodne registracije smije se u 
povjerenju otkriti strankama u postupku koje se moraju obvezati 
da će poštovati povjerljivost otkrivanja.  
Članak 11.  
Odgoda objave  
(1) Odredbe iz zakona ugovornih stranaka o odgodi objave  
(a) Kad zakon ugovorne stranke predvi đa odgodu objave industrijskoga 
dizajna na razdoblje koje je kra će od razdoblja propisanoga Pravil ­
nikom, ugovorna stranka izjavom obavješ ćuje glavnoga direktora o 
dopuštenom razdoblju odgode.  
(b) Kad zakon ugovorne stranke ne predvi đa odgodu objave industrij ­
skoga dizajna, ugovorna stranka o tome izjavom obavješ ćuje 
glavnoga direktora.  
(2) Odgoda objave Kad me đunarodna prijava sadržava zahtjev za odgodu 
objave, objava se obavlja:  
i. kad nijedna od ugovornih stranaka designiranih u me đunarodnoj 
prijavi nije nakon isteka propisanoga roka dala izjavu prema 
stavku 1.; ili  
ii. kad je neka od ugovornih stranaka designiranih u me đunarodnoj 
prijavi dala izjavu prema stavku 1. podstavku a) nakon isteka 
razdoblja navedenoga u toj izjavi ili kad je više takvih designiranih 
ugovornih stranaka, nakon isteka najkra ćega razdoblja navedenoga u 
njihovim izjavama.  
(3) Postupanje po zahtjevima za odgodu kad odgoda nije mogu ća prema 
zakonu koji se primjenjuje  Kad je zatražena odgoda objave, a neka je od 
ugovornih stranaka designiranih u me đunarodnoj prijavi dala izjavu 
prema stavku 1. podstavku b) da odgoda objave nije mogu ća prema 
njezinu zakonu,  
i. podložno to čki ii), Me đunarodni ured o tome obavješ ćuje podnosi ­
telja prijave, ako u propisanom roku podnositelj prijave pisanom 
obavješ ću Me đunarodnom uredu ne odustane od designacije te 
ugovorne stranke, Me đunarodni ured smatra da zahtjev za odgodu 
objave nije ni podnesen;HR 120 Službeni list Europske unije 17/Sv. 2  
( 1 ) Pri usvajanju članka 10. Diplomatska konferencija razumjela je sljede će: ništa u 
ovom članku podnositelju prijave ili nositelju ili osobi koja je ovlaštena od 
strane podnositelja prijave ili nositelja ne prije či pristup me đunarodnoj prijavi 
ili me đunarodnoj registraciji.
ii. kad je, umjesto da sadržava reprodukcije industrijskoga dizajna, 
me đunarodna prijava popra ćena primjercima industrijskoga dizajna, 
Me đunarodni ured smatra da nije izvršena designacija te ugovorne 
stranke i o tome obavješ ćuje podnositelja prijave.  
(4) Zahtjev za raniju objavu ili za poseban pristup me đunarodnoj registraciji  
(a) U bilo kojem trenutku tijekom razdoblja odgode koje se primjenjuje 
prema stavku 2. nositelj može zahtijevati objavu nekoga ili svih 
industrijskih dizajna koji su predmet me đunarodne registracije, i u 
tom slu čaju smatra se da je razdoblje u odnosu na taj industrijski 
dizajn ili dizajne isteklo na datum kojega je Me đunarodni ured 
primio takav zahtjev.  
(b) Nositelj tako đer može, u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja 
odgode koje se primjenjuje prema stavku 2., zahtijevati od Me đu­
narodnog ureda da tre ćoj stranci odre đenoj od strane nositelja izda 
izvadak ili dopusti toj stranci pristup nekom ili svim industrijskim 
dizajnima koji su predmet me đunarodne registracije.  
(5) Odricanje i ograni čenje 
(a) Ako u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja odgode koje se primje ­
njuje prema stavku 2. nositelj odustane od me đunarodne registracije 
u odnosu na sve designirane ugovorne stranke, industrijski dizajn ili 
dizajni koji su predmet me đunarodne registracije ne objavljuju se.  
(b) Ako u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja odgode koje se primje ­
njuje prema stavku 2. nositelj ograni či me đunarodnu registraciju, u 
odnosu na sve designirane ugovorne stranke, na jedan ili neke indu ­
strijske dizajne koji su predmet me đunarodne registracije, drugi indu ­
strijski dizajn ili dizajni koji su predmet me đunarodne registracije ne 
objavljuju se.  
(6) Objava i dostava reprodukcija  
(a) Nakon isteka svakoga razdoblja odgode koje se primjenjuje prema 
odredbama iz ovoga članka, Me đunarodni ured, podložno uplati 
propisanih pristojbi, objavljuje Me đunarodnu registraciju. Ako te 
pristojbe nisu upla ćene kako je propisano, me đunarodna registracija 
se briše i ne obavlja se objava.  
(b) Kad je me đunarodna prijava popra ćena jednim ili s više primjeraka 
industrijskoga dizajna u skladu sa člankom 5. stavkom 1. to čkom 
iii), podnositelj prijave mora Me đunarodnom uredu u propisanom 
roku podnijeti propisani broj primjeraka reprodukcije svakoga indu ­
strijskog dizajna koji je predmet te prijave. U mjeri u kojoj nositelj to 
ne u čini, me đunarodna registracija se briše i ne dolazi do objave.  Članak 12.  
Odbijanje  
(1) Pravo na odbijanje Kad uvjetima za priznanje zaštite po zakonu 
neke designirane ugovorne stranke nije udovoljeno u odnosu na neki ili 
na sve industrijske dizajne koji su predmet me đunarodne registracije, 
ured te ugovorne stranke može djelomi čno ili u cijelosti odbiti u činke 
me đunarodne registracije na teritoriju te ugovorne stranke, pod uvjetom 
da nijedan ured ne smije djelomi čno ili u cijelosti odbiti u činke neke 
me đunarodne registracije iz razloga što uvjetima koji se odnose na oblik 
ili sadržaj me đunarodne prijave, koji su navedeni u ovom Aktu ili 
Pravilniku, ili su dodani ili su razli čiti od tih uvjeta, nije udovoljeno 
prema zakonu te ugovorne stranke.  
(2) Obavijest o odbijanju  
(a) Odbijanje u činaka me đunarodne registracije ured u propisanom roku 
priop ćava Me đunarodnom uredu u obavijesti o odbijanju.  
(b) U svakoj obavijesti o odbijanju moraju se navesti svi razlozi na 
kojima se temelji odbijanje.  
(3) Proslje đivanje obavijesti o odbijanju, pravna sredstva  
(a) Me đunarodni ured bez odgode proslje đuje nositelju primjerak obavi ­
jesti o odbijanju.  
(b) Nositelj ima ista pravna sredstva kao da je bilo koji industrijski 
dizajn koji je predmet me đunarodne registracije bio predmetom 
prijave za priznanje zaštite prema zakonu koji se primjenjuje u 
uredu koji je priop ćio odbijanje. Ta pravna sredstva moraju se sasto ­
jati barem od mogu ćnosti ponovnog ispitivanja ili preispitivanja 
odbijanja ili žalbe protiv odbijanja.  
(4) (  1 ) Povla čenje odbijanja  Svako odbijanje može se u svakom 
trenutku u cijelosti ili djelomi čno povu ći od ureda koji ga je priop ćio. 
Članak 13.  
Posebni uvjeti u svezi s jedinstvom dizajna  
(1) Obavijest o posebnim uvjetima Svaka ugovorna stranka čiji zakon 
u trenutku postajanja strankom ovoga Akta zahtijeva da dizajni koji su 
predmet iste prijave udovolje uvjetu o jedinstvu dizajna, jedinstvu proiz ­
vodnje ili jedinstvu uporabe, ili da pripadaju istom nizu ili sklopu 
elemenata, ili da se u jednoj prijavi može tražiti zaštita za samo jedan 
neovisni ili razlikovni dizajn, može o tome izjavom obavijestiti glavnoga 
direktora. Me đutim, takva izjava ne će utjecati na pravo podnositelja 
prijave da u me đunarodnu prijavu uklju či dva ili više industrijskih 
dizajna u skladu sa člankom 5. stavkom 4., čak i ako prijava designira 
ugovornu stranku koja je dala takvu izjavu.HR 17/Sv. 2 Službeni list Europske unije 121  
( 1 ) Usvajanjem članka 12. stavka 4., članka 14. stavka 2. to čke (b) i pravila 18(4), 
Diplomatska konferencija razumjela je da obavijest o povla čenju odbijanja od 
strane ureda koji je priop ćio obavijest može biti u obliku izjave kojom se 
potvr đuje da je doti čni ured odlu čio priznati u činke me đunarodne registracije 
po pitanju industrijskih dizajna ili nekih od industrijskih dizajna na koje se 
odnosi obavijest o odbijanju. Tako đer je razumjela da ured može u roku koji je 
predvi đen za priop ćavanje obavijesti o odbijanju poslati izjavu kojom se potvr ­ 
đuje da je odlu čio priznati u činke me đunarodne registracije čak i kada takva 
obavijest o odbijanju nije priop ćena.
(2) U činak izjave  Svaka takva izjava omogu ćava uredu ugovorne 
stranke koja ju je dala da odbije u činke me đunarodne registracije 
slijedom članka 12. stavka 1. do udovoljavanja uvjetu o kojem je ta 
ugovorna stranka obavijestila u izjavi.  
(3) Dodatne pristojbe za razdvajanje registracije  Kad se slijedom obavijesti 
o odbijanju u skladu sa stavkom 2. me đunarodna registracija razdvoji 
pred doti čnim uredom kako bi se uklonili razlozi navedeni u obavijesti 
o odbijanju, taj ured ima pravo naplatiti pristojbu u odnosu na svaku 
dodatnu me đunarodnu prijavu koja je bila potrebna da bi se izbjegli 
razlozi odbijanja.  
Članak 14.  
Učinci me đunarodne registracije  
(1) Isti u činak kao da je prijava podnesena prema zakonu koji se primjenjuje  
Od datuma me đunarodne registracije, me đunarodna registracija ima 
barem isti u činak u svakoj designiranoj ugovornoj stranci kao redovitim 
putem podnesena prijava za odobrenje zaštite industrijskom dizajnu 
prema zakonu te ugovorne stranke.  
(2) U činak kao da je zaštita priznata prema zakonu koji se primjenjuje  
(a) U svakoj designiranoj ugovornoj stranci čiji ured nije priop ćio odbi ­
janje u skladu sa člankom 12. me đunarodna registracija ima isti 
učinak kao da je zaštita industrijskoga dizajna priznata prema 
zakonu ugovorne stranke najkasnije od datuma isteka roka koji je 
dopušten za priop ćavanje odbijanja ili, kad je ugovorna stranka dala 
odgovaraju ću izjavu prema Pravilniku, najkasnije od dana navedenog 
u toj izjavi.  
(b) (  1 ) Kad je ured designirane ugovorne stranke priop ćio odbijanje i 
kasnije, djelomi čno ili u cijelosti, povukao to odbijanje, me đu­
narodna registracija, u opsegu u kojem je odbijanje povu čeno, ima 
isti u činak u toj ugovornoj stranci kao industrijski dizajn zašti ćen 
prema zakonu doti čne ugovorne stranke najkasnije od datuma 
kojega je odbijanje povu čeno.  
(c) U činak iz ovoga stavka koji je dan me đunarodnoj registraciji primje ­
njuje se na industrijski dizajn ili dizajne koji su predmet te regi ­
stracije kakvu je ugovorna stranka primila od Me đunarodnog 
ureda ili, gdje je primjenjivo, kako je izmijenjena u postupku pred 
tim nacionalnim uredom.  
(3) Izjava o u činku designacije ugovorne stranke podnositelja prijave  
(a) Svaka ugovorna stranka čiji ured je ured koji ispituje može izjavom 
obavijestiti glavnoga direktora da, kad je ona ugovorna stranka 
podnositelja prijave, designacija te ugovorne stranke u me đu­
narodnoj registraciji nema u činka.  (b) Kad je ugovorna stranka koja je dala izjavu iz podstavka a) navedena 
u me đunarodnoj prijavi i kao ugovorna stranka podnositelja prijave i 
kao designirana ugovorna stranka, Me đunarodni ured smatra da 
designacija te ugovorne stranke nije izvršena.  
Članak 15.  
Prestanak vrijednosti  
(1) Zahtjev za pružanje mogu ćnosti za obranu Prestanak  vrijednosti na 
teritoriju designirane ugovorne stranke, djelomi čan ili u cijelosti, ne 
smije biti izre čen od strane nadležnih tijela te ugovorne stranke, a da 
nositelju nije na vrijeme dana prilika da obrani svoja prava.  
(2) Obavijest o prestanku vrijednosti  Ured ugovorne stranke na čijem je 
teritoriju prestala vrijediti me đunarodna registracija, kad je tom uredu 
poznata činjenica o prestanku vrijednosti, o tome obavješ ćuje Me đu­
narodni ured.  
Članak 16.  
Upis promjena i druga pitanja u svezi s me đunarodnim 
registracijama  
(1) Upis promjena i druga pitanja  Me đunarodni ured, kako je propi ­
sano, upisuje u me đunarodni registar:  
i. svaku promjenu nositelja me đunarodne registracije, u odnosu na 
bilo koju ili sve designirane ugovorne stranke i u odnosu na bilo 
koji ili na sve industrijske dizajne koji su predmet me đunarodne 
registracije, pod uvjetom da novi nositelj ima pravo podnijeti me đu­
narodnu prijavu prema članku 3.  
ii. svaku promjenu imena ili adrese nositelja,  
iii. imenovanje zastupnika podnositelja prijave ili nositelja i svaku 
drugu relevantnu činjenicu u svezi s tim zastupnikom,  
iv. svako odricanje od me đunarodne registracije, od nositelja, u odnosu 
na bilo koju ili sve designirane ugovorne stranke,  
v. svako ograni čenje me đunarodne registracije, od nositelja, u odnosu 
na bilo koju ili sve designirane ugovorne stranke i u odnosu na 
jedan ili neke industrijske dizajne koji su predmet me đunarodne 
registracije,  
vi. svaki prestanak vrijednosti me đunarodne registracije na teritoriju 
designirane ugovorne stranke, izre čen od nadležnih tijela te 
ugovorne stranke, u odnosu na bilo koji ili sve industrijske 
dizajne koji su predmet me đunarodne registracije,  
vii. svaku drugu relevantnu činjenicu, navedenu u Pravilniku, koja se 
tiče prava na bilo koji ili sve industrijske dizajne koji su predmet 
me đunarodne registracije.HR 122 Službeni list Europske unije 17/Sv. 2  
( 1 ) Vidjeti bilješku uz članak 12. stavak 4.
(2) U činak upisa u me đunarodni registar  Svaki upis iz stavka 1. to čaka 
i), ii), iv), v), vi) i vii) ima isti u činak kao da je izvršen u registru ureda 
svake pojedine ugovorne stranke, osim što ugovorna stranka može 
izjavom obavijestiti glavnoga direktora da upis iz to čke i) stavka 1. 
nema u činak u toj ugovornoj stranci dok ured te ugovorne stranke 
ne primi iskaze ili dokumente navedene u toj izjavi.  
(3) Pristojbe  Svaki upis izvršen prema stavku 1. može biti podložan 
uplati pristojbe.  
(4) Objava  Me đunarodni ured objavljuje obavijest o upisu izvršenom 
prema stavku 1. Me đunarodni ured šalje primjerak objave obavijesti 
uredu svake ugovorne stranke koje se to ti če. 
Članak 17.  
Prvo razdoblje i produženje vrijednosti me đunarodne registracije i 
trajanje zaštite  
(1) Prvo razdoblje me đunarodne registracije  Me đunarodna registracija 
obavlja se za prvo razdoblje od pet godina ra čunaju ći od datuma me đu­
narodne registracije.  
(2) Produženje vrijednosti me đunarodne registracije  Me đunarodnoj regi ­
straciji može se produžiti vrijednost za dodatnih pet godina, u skladu 
s propisanim postupkom i podložno uplati propisanih pristojbi.  
(3) Trajanje zaštite u designiranim ugovornim strankama  
(a) Pod uvjetom da se me đunarodnoj registraciji produži vrijednost, i 
podložno podstavku b), trajanje zaštite u svakoj designiranoj 
ugovornoj stranci je 15 godina ra čunaju ći od datuma me đunarodne 
registracije.  
(b) Kad zakon designirane ugovorne stranke propisuje trajanje zaštite 
duže od 15 godina za industrijski dizajn kojemu je zaštita priznata 
po tom zakonu, pod uvjetom da je me đunarodnoj registraciji produ ­ 
žena vrijednost, trajanje zaštite mora biti isto kao trajanje zaštite 
propisano zakonom te ugovorne stranke.  
(c) Svaka ugovorna stranka izjavom mora obavijestiti glavnoga direktora 
o maksimalnom trajanju zaštite propisanom njezinim zakonom.  
(4) Mogu ćnost ograni čenoga produženja vrijednosti  Produženje vrijednosti 
me đunarodne registracije može se izvršiti za bilo koji ili za sve indu ­
strijske dizajne koji su predmet me đunarodne registracije.  
(5) Upis i objava produženja vrijednosti  Me đunarodni ured upisuje 
produženja vrijednosti u me đunarodni registar i objavljuje obavijest o 
tome. Me đunarodni ured šalje primjerak objavljene obavijesti uredu 
svake ugovorne stranke koje se to ti če. Članak 18.  
Informacije u svezi s objavljenim me đunarodnim registracijama  
(1) Pristup informacijama  Me đunarodni ured svakoj osobi koja to 
zatraži, nakon uplate propisane pristojbe, daje izvadak iz me đunarod ­
noga registra ili informacije u svezi sa sadržajem me đunarodnoga regi ­
stra u odnosu na objavljenu me đunarodnu registraciju.  
(2) Oslobo đenje od ovjere  Izvaci iz me đunarodnoga registra koje izda 
Me đunarodni ured oslobo đeni su od bilo kakva zahtjeva za ovjeru u 
svakoj ugovornoj stranci.  
POGLAVLJE II.  
ADMINISTRATIVNE ODREDBE  
Članak 19.  
Zajedni čki ured više država  
(1) Obavijest o zajedni čkom uredu  Ako je više država koje namjeravaju 
postati strankama ovoga Akta provelo, ili ako se više država stranaka 
ovoga Akta dogovori o provo đenju unifikacije svojih doma ćih zakono ­
davstava o industrijskom dizajnu, one mogu obavijestiti glavnoga direk ­
tora  
i. da nacionalne urede svake od njih zamjenjuje zajedni čki ured i  
ii. da se cjelina njihovih pojedinih teritorija na kojima se primjenjuje 
unificirano zakonodavstvo smatra jednom ugovornom strankom u 
svrhu primjene članka 1., članaka od 3. do 18. i članka 31. ovoga 
Akta.  
(2) Vrijeme kad obavijest mora biti dostavljena  Obavijest iz stavka 1. 
mora biti dostavljena,  
i. u slu čaju država koje namjeravaju postati strankama ovoga Akta, u 
trenutku polaganja isprava iz članka 27. stavka 2.,  
ii. u slu čaju država stranaka ovoga Akta, bilo kad nakon provedene 
unifikacije njihovih doma ćih zakonodavstava.  
(3) Datum od kojega obavijest ima u činak  Obavijest iz stavaka 1. i 2. 
ima u činak,  
i. u slu čaju država koje namjeravaju postati strankama ovoga Akta, u 
trenutku kad te države po činje obvezivati ovaj Akt,  
ii. u slu čaju država stranaka ovoga Akta, istekom tri mjeseca nakon što 
glavni direktor o njoj obavijesti druge ugovorne stranke ili od bilo 
kojega kasnijega datuma navedenoga u obavijesti.HR 17/Sv. 2 Službeni list Europske unije 123
Članak 20.  
Članstvo u haškoj uniji  
Ugovorne stranke članice su iste Unije kao i države stranke Akta iz 
1934. ili Akta iz 1960.  
Članak 21.  
Skupština  
(1) Sastav  
(a) Ugovorne stranke članice su iste Skupštine kao i države koje obve ­
zuje članak 2. Dopunskog akta iz 1967.  
(b) Svaku članicu Skupštine predstavlja u Skupštini jedan zastupnik 
kojemu mogu pomagati drugi izaslanici, savjetnici i stru čnjaci, a 
svaki zastupnik može predstavljati samo jednu ugovornu stranku.  
(c) Članice Unije koje nisu članice Skupštine mogu biti nazo čne na 
sastancima Skupštine kao promatra či. 
(2) Zadaci  
(a) Skupština:  
i. bavi se svim pitanjima u svezi s održavanjem i razvojem Unije i 
provedbom ovoga Akta,  
ii. ima prava i obavlja takve zadatke koji su joj izri čito dani ili 
dodijeljeni prema ovom Aktu ili Dopunskom aktu iz 1967.,  
iii. daje upute glavnome direktoru u svezi s pripremama revizijskih 
konferencija i odlu čuje o sazivanju svake takve konferencije,  
iv. mijenja i dopunjava Pravilnik,  
v. preispituje i odobrava izvješ ća i aktivnosti glavnoga direktora u 
svezi s Unijom i daje glavnome direktoru sve potrebne upute u 
svezi s pitanjima iz nadležnosti Unije,  
vi. odre đuje program, usvaja dvogodišnji prora čun Unije i 
odobrava završni ra čun, 
vii. usvaja financijski pravilnik Unije,  
viii. osniva takve odbore i radne skupine kakve smatra potrebnima 
za ostvarivanje ciljeva Unije,  
ix. podložno stavku 1. podstavku c), odlu čuje koje države, me đuv ­
ladine organizacije i nevladine organizacije smiju biti nazo čne 
na njezinim sastancima kao promatra či, x. poduzima sve druge odgovaraju će aktivnosti za unapre đivanje 
ciljeva Unije i obavlja sve druge funkcije u skladu s ovim 
Aktom.  
(b) Uzimaju ći u obzir pitanja koja su od interesa i drugim unijama koje 
administrira Organizacija, Skupština donosi svoje odluke nakon 
savjetovanja s Koordinacijskim odborom Organizacije.  
(3) Kvorum  
(a) Polovica članica Skupštine koje su države i imaju pravo glasovati o 
odre đenom pitanju čine kvorum radi glasovanja o tom pitanju.  
(b) Bez obzira na odredbe iz podstavka a), ako je na nekoj sjednici broj 
članica Skupštine koje su države koje imaju pravo glasovati o odre ­ 
đenom pitanju i koje su zastupljene na sjednici manji od polovice, ali 
ve ći ili jednak tre ćini članica Skupštine koje su države i imaju pravo 
glasa o tom pitanju, Skupština može donositi odluke, ali, osim kad je 
rije č o odlukama u svezi s njezinim vlastitim postupanjem, sve takve 
odluke postaju izvršne samo ako se udovolji dolje navedenim uvje ­
tima. Me đunarodni ured priop ćava spomenute odluke članicama 
Skupštine koje su države, koje imaju pravo glasa o tom pitanju i 
nisu bile zastupljene te ih poziva da pisanim putem daju svoj glas ili 
se suzdrže u roku od tri mjeseca od datuma priop ćenja. Ako po 
isteku toga roka broj takvih članica koje su tako dale svoj glas ili su 
se suzdržale dostigne broj članica koji je nedostajao da bi se postigao 
kvorum na samoj sjednici, takve odluke postaju izvršne, pod 
uvjetom da se istodobno zadržala potrebna ve ćina. 
(4) Donošenje odluka na Skupštini  
(a) Skupština nastoji donositi svoje odluke konsenzusom.  
(b) Kad odluka ne može biti donesena konsenzusom, o tom se pitanju 
odlu čuje glasovanjem. U tom slu čaju, 
i. svaka ugovorna stranka koja je država ima jedan glas i glasuje 
samo u svoje vlastito ime i  
ii. svaka ugovorna stranka koja je me đuvladina organizacija može 
glasovati u ime svojih država članica s brojem glasova jednakim 
broju svojih država članica koje su stranke ovoga Akta, a nijedna 
takva me đuvladina organizacija ne smije sudjelovati u glasovanju 
ako bilo koja od njezinih država članica iskoristi svoje pravo 
glasovanja i  vice versa . 
(c) U pitanjima koja se ti ču samo zemalja koje obvezuje članak 2. 
Dopunskoga akta iz 1967., ugovorne stranke koje ne obvezuje 
spomenuti članak nemaju pravo glasa uzimaju ći u obzir da u pita ­
njima koja se ti ču samo ugovornih stranaka, samo one imaju pravo 
glasa.HR 124 Službeni list Europske unije 17/Sv. 2
(5) Ve ćine 
(a) Podložno članku 24. stavku 2. i članku 26. stavku 2., odluke Skup ­ 
štine zahtijevaju dvije tre ćine danih glasova.  
(b) Suzdržavanja se ne smatraju glasovima.  
(6) Sjednice  
(a) Skupština se sastaje jednom svake druge kalendarske godine na 
redovitoj sjednici koju saziva glavni direktor i, ako nema izvanrednih 
okolnosti, u isto vrijeme i na istom mjestu kao Op ća skupština 
Organizacije.  
(b) Skupština se sastaje na izvanrednoj sjednici koju saziva glavni direk ­
tor, bilo na zahtjev jedne četvrtine članova Skupštine ili na inicijativu 
samoga glavnog direktora.  
(c) Dnevni red svake sjednice priprema glavni direktor.  
(7) Poslovnik  Skupština usvaja svoj vlastiti poslovnik.  
Članak 22.  
Me đunarodni ured  
(1) Administrativni zadaci  
(a) Me đunarodni ured obavlja me đunarodnu registraciju i s njom pove ­
zane poslove, kao i druge upravne poslove u svezi s Unijom.  
(b) Me đunarodni ured osobito priprema sastanke i odre đuje tajništvo 
Skupštine i takve odbore stru čnjaka i radne skupine kakve može 
osnovati Skupština.  
(2) Glavni direktor  Glavni direktor najviši je dužnosnik Unije i pred ­
stavlja Uniju.  
(3) Sastanci koji nisu sjednice Skupštine  Glavni direktor saziva svaki 
odbor i radnu skupinu koju je osnovala Skupština i sve druge sastanke 
koji se bave pitanjima koja se ti ču Unije.  
(4) Uloga Me đunarodnog ureda na Skupštini i drugim sastancima  
(a) Glavni direktor i osobe imenovane od glavnoga direktora sudjeluju, 
bez prava glasa, na svim sastancima Skupštine, odbora i radnih 
skupina osnovanih od Skupštine, te na svim drugim sastancima 
koje sazove glavni direktor pod pokroviteljstvom Unije.  
(b) Glavni direktor ili član osoblja kojega je imenovao glavni direktor  ex 
officio  je tajnik Skupštine i odbora, radnih skupina i drugih sastanaka 
navedenih u podstavku a).  (5) Konferencije  
(a) Me đunarodni ured, u skladu s uputama Skupštine, priprema sve 
revizijske konferencije.  
(b) Me đunarodni ured može se u svezi sa spomenutim pripremama 
savjetovati s me đuvladinim organizacijama i me đunarodnim i nacio ­
nalnim nevladinim organizacijama.  
(c) Glavni direktor i osobe imenovane od glavnoga direktora sudjeluju, 
bez prava glasa, u raspravama na revizijskim konferencijama.  
(6) Drugi zadaci  Me đunarodni ured obavlja sve druge poslove povje ­
rene mu u svezi s ovim Aktom.  
Članak 23.  
Financije  
(1) Prora čun 
(a) Unija ima prora čun. 
(b) Prora čun Unije uklju čuje prihod i troškove Unije i njezin doprinos 
prora čunu za troškove koji je zajedni čki Unijama koje administrira 
Organizacija.  
(c) Troškovi koji se ne mogu pripisati isklju čivo Uniji ve ć i jednoj ili 
ve ćem broju Unija koje administrira Organizacija smatraju se troško ­
vima koji su zajedni čki Unijama. Udio Unije u takvim zajedni čkim 
troškovima razmjeran je koristi koju Unija od njih ima.  
(2) Koordinacija s prora čunima drugih Unija Prora čun Unije utvr đuje 
se uzimaju ći u obzir potrebu za koordinacijom s prora čunima drugih 
Unija koje administrira Organizacija.  
(3) Izvori financiranja prora čuna Prora čun Unije financira se iz slje ­
de ćih izvora:  
i. pristojbi za me đunarodne registracije,  
ii. naknada za druge usluge koje Me đunarodni ured pruža vezano uz 
Uniju,  
iii. prodaje izdanja Me đunarodnog ureda vezanih uz Uniju ili uplata 
tantijema za njih,  
iv. donacija, ostavština i subvencija,  
v. najamnina, kamata i raznih drugih prihoda.HR 17/Sv. 2 Službeni list Europske unije 125
(4) Odre đivanje pristojbi i naknada, razina prora čuna 
(a) Iznosi pristojbi iz stavka 3. to čke i) odre đuje Skupština na prijedlog 
glavnoga direktora. Naknade iz stavka 3. to čke ii) utvr đuje glavni 
direktor i privremeno se primjenjuju, podložno odobrenju Skupštine 
na njezinoj sljede ćoj sjednici.  
(b) Iznosi pristojbi iz stavka 3. to čke i) odre đuju se tako da prihodi 
Unije od pristojbi i drugih izvora barem budu dostatni da pokriju 
sve troškove Me đunarodnog ureda vezane za Uniju.  
(c) Ako se prora čun ne usvoji prije po četka novoga financijskog 
razdoblja, ostaje na razini prora čuna iz prethodne godine, kako je 
to predvi đeno financijskim pravilnikom.  
(5) Fond obrtnih sredstava  Unija ima fond obrtnih sredstava koji se 
sastoji od viška prihoda i, ako taj višak nije dostatan, jednokratne 
uplate svake članice Unije. Ako fond postane nedostatan, Skupština 
odlu čuje o njegovu pove ćanju. Razmjer i uvjete pla ćanja odre đuje Skup ­ 
ština na prijedlog glavnoga direktora.  
(6) Predujmovi države doma ćina 
(a) U sporazumu o sjedištu sklopljenom s državom na čijem teritoriju 
Organizacija ima svoje sjedište predvi đeno je da, kad god fond 
obrtnih sredstava nije dostatan, ta država daje predujmove. Iznos 
tih predujmova i uvjeti pod kojima se daju predmet su odvojenih 
sporazuma, za svaki pojedini slu čaj, izme đu te države i Organizacije.  
(b) I država iz podstavka a) i Organizacija imaju pravo otkazati obvezu 
davanja predujmova pisanom obaviješ ću. Otkaz ima u činak istekom 
tri godine od kraja godine u kojoj je obavijest dostavljena.  
(7) Revizija ra čuna Reviziju ra čuna obavlja jedna ili više država članica 
Unije ili vanjski revizori, na na čin predvi đen financijskim pravilnikom. 
Imenuje ih Skupština, uz njihov pristanak.  
Članak 24.  
Pravilnik  
(1) Sadržaj  Pravilnikom se ure đuju pojedinosti primjene ovoga Akta. 
One osobito uklju čuju odredbe vezane uz:  
i. pitanja koja su ovim Aktom predvi đena da budu propisana,  
ii. daljnje pojedinosti u svezi s provedbom odredbi iz ovoga Akta, ili 
sve pojedinosti korisne za tu provedbu,  
iii. sve administrativne uvjete, pitanja i postupke.  (2) Izmjene i dopune odre đenih odredbi Pravilnika  
(a) Pravilnikom se može propisati da se odre đene odredbe iz Pravilnika 
mogu izmijeniti i dopuniti samo jednoglasno ili samo s ve ćinom od 
četiri petine glasova.  
(b) Da bi se uvjet o jednoglasnoj odluci ili ve ćini od četiri petine glasova 
u budu ćnosti prestao primjenjivati na izmjene i dopune neke 
odredbe iz Pravilnika, potrebna je jednoglasna odluka.  
(c) Da bi se uvjet o jednoglasnoj odluci ili ve ćini od četiri petine glasova 
u budu ćnosti primjenjivao na izmjene i dopune neke odredbe iz 
Pravilnika, potrebna je ve ćina od četiri petine glasova.  
(3) Sukob izme đu ovoga Akta i Pravilnika  U slu čaju sukoba izme đu 
odredbi iz ovoga Akta i Pravilnika, prevladavaju odredbe iz ovoga Akta.  
POGLAVLJE III.  
REVIZIJA I IZMJENE I DOPUNE  
Članak 25.  
Revizija ovoga akta  
(1) Revizijske konferencije  Ovaj Akt može se revidirati konferencijom 
ugovornih stranaka.  
(2) Revizija ili izmjena i dopuna odre đenih članaka  Članci 21., 22., 23., i 
26. mogu se izmijeniti i dopuniti revizijskom konferencijom ili od 
strane Skupštine u skladu s odredbama iz članka 26.  
Članak 26.  
Izmjene i dopune odre đenih članaka od strane skupštine  
(1) Prijedlozi za izmjene i dopune  
(a) Prijedloge za izmjene i dopune članaka 21., 22., 23. i ovoga članka 
od Skupštine mogu podnijeti ugovorne stranke ili glavni direktor.  
(b) Te prijedloge glavni direktor priop ćava ugovornim strankama 
najmanje šest mjeseci prije njihova razmatranja od Skupštine.  
(2) Ve ćine Za usvajanje izmjena i dopuna članaka iz stavka 1. 
potrebna je tro četvrtinska ve ćina, osim što je za usvajanje izmjena i 
dopuna članka 21. ili ovoga stavka potrebna ve ćina od četiri petine 
glasova.HR 126 Službeni list Europske unije 17/Sv. 2
(3) Stupanje na snagu  
(a) Osim kad se primjenjuje podstavak b), svaka izmjena i dopuna 
članaka iz stavka 1. stupa na snagu istekom jednoga mjeseca 
nakon što glavni direktor od tri četvrtine onih ugovornih stranaka, 
koje su u trenutku usvajanja izmjene i dopune bile članice Skupštine 
i imale pravo glasa o toj izmjeni i dopuni, primi pisane obavijesti o 
prihvatu, dane u skladu s njihovim odgovaraju ćim ustavnim postup ­
cima.  
(b) Bilo koja izmjena i dopuna članka 21. stavka 3. ili 4. ili ovoga 
podstavka ne će stupiti na snagu ako, u roku od šest mjeseci od 
njezina usvajanja od strane Skupštine, bilo koja ugovorna stranka 
obavijesti glavnoga direktora da ona ne prihva ća tu izmjenu i 
dopunu.  
(c) Bilo koja izmjena i dopuna koja stupi na snagu u skladu s odred ­
bama iz ovoga stavka obvezuje sve države i me đuvladine organiza ­
cije koje su ugovorne stranke u trenutku stupanja te izmjene i 
dopune na snagu, ili koje kasnije postanu ugovorne stranke.  
POGLAVLJE IV.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
Članak 27.  
Postajanje strankom ovoga akta  
(1) Sposobnost postati strankom  Podložno stavcima 2. i 3. i članku 28.,  
i. svaka država članica Organizacije može potpisati i postati strankom 
ovoga Akta,  
ii. svaka me đuvladina organizacija koja ima ured u kojemu se može 
ostvariti zaštita industrijskoga dizajna s u činkom na teritoriju na 
kojem se primjenjuje konstitutivni ugovor te me đuvladine organiza ­
cije može potpisati i postati strankom ovoga Akta, pod uvjetom da 
je barem jedna od država članica te me đuvladine organizacije članica 
Organizacije i pod uvjetom da taj ured nije predmet obavijesti iz 
članka 19.  
(2) Ratifikacija ili pristup  Svaka država ili me đuvladina organizacija iz 
stavka 1. može položiti  
i. ispravu o ratifikaciji ako je potpisala ovaj Akt ili  
ii. ispravu o pristupu ako nije potpisala ovaj Akt.  
(3) Datum od kojega polaganje ima u činak  
(a) Podložno podstavcima od b) do d), polaganje isprave o ratifikaciji ili 
pristupu ima u činak od datuma kojega je ta isprava položena.  (b) Polaganje isprave o ratifikaciji ili pristupu bilo koje države u kojoj se 
zaštita industrijskoga dizajna može ostvariti samo putem ureda koji 
ima me đuvladina organizacija čija je ta država članica, ima u činak od 
datuma kojega je isprava te me đuvladine organizacije položena, ako 
je taj datum kasniji od datuma kojega je položena isprava te države.  
(c) Polaganje bilo koje isprave o ratifikaciji ili pristupu koja sadržava ili 
je popra ćena obaviješ ću iz članka 19. ima u činak od datuma kojega 
je položena posljednja od isprava država članica skupine država koje 
su dostavile tu obavijest.  
(d) Svaka isprava o ratifikaciji ili pristupu neke države može sadržavati 
ili biti popra ćena izjavom u kojoj se navodi uvjet slijedom kojega se 
smatra da je ta isprava položena ako je tako đer položena isprava još 
jedne države ili jedne me đuvladine organizacije, ili ako su položene 
isprave druge dvije države, ili isprave još jedne države i jedne me đuv ­
ladine organizacije čiji su nazivi navedeni i koje mogu postati stran ­
kama ovoga Akta. Smatra se da je isprava koja sadržava ili je popra ­ 
ćena takvom izjavom položena onoga dana kad je udovoljeno uvjetu 
iz izjave. Me đutim, kad isprava navedena u izjavi i sama sadržava, ili 
je i sama popra ćena takvom izjavom, smatra se da je ta isprava 
položena onoga dana kad je udovoljeno uvjetu navedenom u toj 
kasnijoj izjavi.  
(e) Bilo koja izjava u činjena prema stavku d) može se povu ći, u cijelosti 
ili djelomi čno, u bilo koje vrijeme. Bilo koje takvo povla čenje ima 
učinak od datuma kojega obavijest o povla čenju primi glavni direk ­
tor. 
Članak 28.  
Datum stupanja na snagu ratifikacija i pristupa  
(1) Isprave koje se uzimaju u obzir  Za potrebe ovoga članka, u obzir se 
uzimaju samo isprave o ratifikaciji ili pristupu koje su položene od 
država ili me đuvladinih organizacija iz članka 27. stavka 1. i koje 
imaju u činak od datuma prema članku 27. stavku 3.  
(2) Stupanje na snagu ovoga Akta  Ovaj Akt stupa na snagu istekom tri 
mjeseca nakon što šest država položi svoje isprave o ratifikaciji ili 
pristupu, pod uvjetom da, prema najnovijoj godišnjoj statistici Me đu­
narodnog ureda, barem tri od tih država udovoljavaju barem jednome 
od sljede ćih uvjeta:  
i. da je u doti čnoj državi ili za nju podneseno barem 3000 prijava za 
zaštitu industrijskoga dizajna, ili  
ii. da je u doti čnoj državi ili za nju podneseno barem 1000 prijava za 
zaštitu industrijskoga dizajna od državljana država koje nisu ta 
država.HR 17/Sv. 2 Službeni list Europske unije 127
(3) Stupanje na snagu ratifkacija i pristupa  
(a) Svaku državu ili me đuvladinu organizaciju koja je položila ispravu o 
ratifikaciji ili pristupu tri ili više mjeseci prije datuma stupanja na 
snagu ovoga Akta ovaj Akt obvezuje od datuma stupanja na snagu 
ovoga Akta.  
(b) Svaku drugu državu ili me đuvladinu organizaciju ovaj Akt obvezuje 
istekom tri mjeseca od datuma kojega je položila svoju ispravu o 
ratifikaciji ili pristupu ili od bilo kojega kasnijeg datuma navedenog u 
toj ispravi.  
Članak 29.  
Zabrana rezervi  
Nikakva rezerva na ovaj Akt nije dopuštena.  
Članak 30.  
Izjave ugovornih stranaka  
(1) Trenutak kad izjave mogu biti dane  Svaka izjava prema članku 4. 
stavku 1. podstavku b), članku 5. stavku 2. podstavku a), članku 7. 
stavku 2., članku 11. stavku 1., članku 13. stavku 1., članku 14. 
stavku 3., članku 16. stavku 2. ili članku 17. stavku 3. podstavku c) 
može biti dana  
i. u trenutku polaganja isprave iz članka 27. stavka 2., u kojem slu čaju 
ima u činak od datuma kojega državu ili me đuvladinu organizaciju 
koja je dala izjavu obvezuje ovaj Akt ili  
ii. nakon polaganja isprave iz članka 27. stavka 2., u kojem slu čaju ima 
učinak istekom tri mjeseca od datuma kojega ju je glavni direktor 
primio ili od bilo kojega kasnijega datuma navedenoga u izjavi, ali se 
primjenjuje samo u odnosu na bilo koju me đunarodnu registraciju 
čiji je datum me đunarodne registracije isti ili je kasniji od datuma 
izjave.  
(2) Izjave država koje imaju zajedni čki ured  Bez obzira na stavak 1., 
svaka izjava iz toga stavka koju je dala država koja je s nekom 
drugom državom ili državama obavijestila glavnoga direktora prema 
članku 19. stavku 1. o zamjeni svojih nacionalnih ureda zajedni čkim 
uredom proizvodi u činak samo ako ta druga država ili te druge države 
da ili daju odgovaraju ću izjavu ili odgovaraju će izjave.  
(3) Povla čenje izjava  Svaka izjava iz stavka 1. može biti povu čena u 
bilo kojem trenutku obaviješ ću upu ćenom glavnom direktoru. Takvo 
povla čenje ima u činak istekom tri mjeseca od datuma kad glavni 
direktor primi obavijest ili bilo kojega datuma navedenoga u obavijesti. 
U slu čaju izjave dane prema članku 7. stavku 2., povla čenje ne utje če na 
me đunarodne prijave podnesene prije datuma od kojega spomenuto 
povla čenje ima u činak.  Članak 31.  
Primjena akata iz 1934. i 1960.  
(1) Odnos izme đu država stranaka i ovoga Akta i Akta iz 1934. ili Akta 
iz 1960 . U pogledu me đusobnih odnosa država stranaka i ovoga Akta i 
Akta iz 1934. ili Akta iz 1960. primjenjuje se samo ovaj Akt. Me đutim, 
takve države u svojim me đusobnim odnosima primjenjuju Akt iz 1934. 
ili Akt iz 1960., ovisno o slu čaju, na industrijske dizajne pohranjene pri 
Me đunarodnom uredu prije datuma od kojega se ovaj Akt po činje 
primjenjivati u pogledu njihovih me đusobnih odnosa  
(2) Odnos izme đu država stranaka i ovoga Akta i Akta iz 1934. ili Akta 
iz 1960. i država koje su stranke Akta iz 1934. ili Akta iz 1960., a nisu 
stranke ovoga Akta  
(a) Svaka država koja je stranka i ovoga Akta i Akta iz 1934. nastavlja 
primjenjivati Akt iz 1934. u svojim odnosima s državama koje su 
stranke Akta iz 1934., a nisu stranke Akta iz 1960. ili ovoga Akta.  
(b) Svaka država koja je stranka i ovoga Akta i Akta iz 1960. nastavlja 
primjenjivati Akt iz 1960. u svojim odnosima s državama koje su 
stranke Akta iz 1960., a nisu stranke ovoga Akta.  
Članak 32.  
Otkaz ovoga akta  
(1) Obavijest  Svaka ugovorna stranka može otkazati ovaj Akt obavi ­
ješ ću upu ćenom glavnom direktoru.  
(2) Datum od kojega otkaz ima u činak  Otkaz ima u činak istekom 
godine dana nakon što glavni direktor primi tu obavijest ili bilo 
kojega drugog datuma navedenoga u obavijesti. On ne će utjecati na 
primjenu ovoga Akta na bilo koju me đunarodnu prijavu čiji je postupak 
u tijeku i na bilo koju me đunarodnu registraciju koja vrijedi u odnosu 
na ugovornu stranku koja otkazuje Akt u trenutku kad otkaz po činje 
proizvoditi u činak.  
Članak 33.  
Jezici ovoga akta, potpisivanje  
(1) Izvorni tekst, službeni tekstovi  
(a) Ovaj se Akt potpisuje u jednom izvorniku na engleskom, arapskom, 
kineskom, francuskom, ruskom i španjolskom jeziku, a svi su 
tekstovi jednako vjerodostojni.  
(b) Nakon savjetovanja sa zainteresiranim vladama, glavni direktor utvr ­ 
đuje službene tekstove na drugim jezicima koje odredi Skupština.  
(2) Rok za potpisivanje  Ovaj Akt ostaje otvoren za potpisivanje u 
sjedištu Organizacije godinu dana nakon njegova usvajanja.HR 128 Službeni list Europske unije 17/Sv. 2
Članak 34.  
Depozitar  
Glavni direktor depozitar je ovoga Akta  
IZJAVA  
o izravnom podnošenju prijave  
Kada predsjednik Vije ća kod glavnog direktora WIPO-a polaže ispravu o 
pristupanju, prilaže sljede ću izjavu:  
„Europska zajednica izjavljuje da se me đunarodne prijave ne mogu 
podnositi putem njezina ureda.”  
IZJAVA  
o sustavu individualnih pristojbi  
Kada predsjednik Vije ća kod glavnog direktora WIPO-a polaže ispravu o 
pristupanju, prilaže sljede ću izjavu:  „Europska zajednica izjavljuje da se, u vezi sa svakom me đunarodnom 
registracijom za koju je designirana i u vezi s produženjem bilo koje 
me đunarodne registracije koja proizlazi iz takve me đunarodne prijave, 
propisana pristojba za designaciju iz članka 7. stavka 1. Ženevskog akta 
zamjenjuje individualnom pristojbom za designaciju koja iznosi:  
— 62 EUR za dizajn u fazi me đunarodne prijave;  
— 31 EUR za dizajn u fazi produženja.”  
IZJAVA  
o trajanju zaštite u Europskoj zajednici  
Kada predsjednik Vije ća kod glavnog direktora WIPO-a polaže ispravu o 
pristupanju, prilaže sljede ću izjavu:  
„Europska zajednica izjavljuje da zaštita koja je predvi đena njezinim 
zakonodavstvom traje najviše 25 godina.”HR 17/Sv. 2 Službeni list Europske unije 129