21993A1213(01)  
13.12.1993.  SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA  L 309/3  
KONVENCIJA O BIOLOŠKOJ RAZNOLIKOSTI  
PREAMBULA  
UGOVORNE STRANKE,  
SVJESNE istinske vrijednosti biološke raznolikosti, kao i ekoloških, genetskih, socijalnih, ekonomskih, znanstvenih, eduka ­
tivnih, kulturoloških, rekreacijskih i estetskih vrijednosti biološke raznolikosti i njenih komponenti,  
SVJESNE, nadalje, važnosti biološke raznolikosti za razvoj i održanje životnih sustava biosfere,  
POTVR ĐUJU ĆI da je o čuvanje biološke raznolikosti zajedni čka briga ljudskog roda,  
NADALJE POTVR ĐUJU ĆI da države imaju suverena prava nad svojim vlastitim biološkim izvorima,  
TAKO ĐER POTVR ĐUJU ĆI da su države odgovorne za o čuvanje svoje biološke raznolikosti te održivo korištenje svojih 
bioloških izvora,  
Imaju ći na umu da je biološka raznolikost zna čajno smanjena kao rezultat nekih ljudskih aktivnosti,  
SVJESNE op ćeg pomanjkanja informacija i znanja u vezi s biološkom raznolikosti, kao i hitnih potreba da se razviju 
znanstveni, tehni čki i institucionalni kapaciteti, kako bi se osigurala osnovna usuglašenost, na temelju koje bi se planirale i 
primjenjivale odgovaraju će mjere,  
UKAZUJU ĆI na to da je bitno predvidjeti, sprije čiti i napasti uzroke znatnog osiromašenja ili gubitka biološke raznolikosti 
na izvoru,  
TAKO ĐER UKAZUJU ĆI na to da tamo gdje prijeti ve će osiromašenje ili gubitak biološke raznolikosti, ne bi se smio 
koristiti nedostatak potpune znanstvene spoznaje kao razlog odga đanja mjera s ciljem spre čavanja ili smanjenja na 
minimum takve prijetnje,  
UKAZUJU ĆI NADALJE da je temeljni zahtjev za o čuvanje biološke raznolikosti o čuvanje ekosustava i prirodnih staništa 
in-situ te održavanje i obnavljanje populacije vrsta sposobnih za opstanak u njihovom prirodnom okruženju,  
UO ČAVAJU ĆI, NADALJE, da ex-situ mjere tako đer imaju važnu ulogu, prvenstveno u zemlji podrijetla,  
PRIZNAJU ĆI usku i tradicionalnu ovisnost mnogih zavi čajnih i lokalnih zajednica tradicionalnog na čina života o biolo ­ 
škim izvorima, kao i želju da se pravedno dijele dobrobit koje proistje ču iz primjene tradicionalnih znanja, inovacija i 
postupaka važnih za o čuvanje biološke raznolikosti i održivog korištenja njenih komponenti,  
PRIZNAJU ĆI TAKO ĐER vitalnu ulogu koju igraju žene u o čuvanju i održivom korištenju biološke raznolikosti te 
potvr đuju ći potrebu za punim u češ ćem žena u svim razinama kreiranja i ostvarenja politike o čuvanja biološke raznoliko ­
sti, 
NAGLAŠAVAJU ĆI važnost i potrebu promidžbe me đunarodne, regionalne i globalne suradnje izme đu država i me đuv ­
ladinih organizacija s nevladinim sektorom, na o čuvanju biološke raznolikosti i održivom korištenju njenih komponenti,  
POTVR ĐUJU ĆI da se može o čekivati kako će osiguranje novih i dodatnih financijskih izvora i odgovaraju ćeg pristupa 
doti čnim tehnologijama izvršiti zna čajnu promjenu u sposobnostima svijeta da riješi pitanje gubitka biološke raznolikosti,HR 48 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
POTVR ĐUJU ĆI NADALJE da su potrebne posebne mjere, kako bi se udovoljilo potrebama zemalja u razvoju, uklju čuju ći i 
odredbe o novim i dodatnim financijskim izvorima kao i odgovaraju ći pristup primjerenim tehnologijama,  
UO ČAVAJU ĆI s tim u vezi posebne uvjete najnerazvijenijih zemalja i malih oto čnih država,  
POTVR ĐUJU ĆI da su potrebne znatne investicije kako bi se o čuvala biološka raznolikost, te da se od tih investicija 
očekuje širok raspon okolišne, ekonomske i socijalne dobrobiti,  
PRIZNAJU ĆI da ekonomski i socijalni razvoj, te iskorjenjivanje siromaštva predstavlja prve i najvažnije prioritete zemalja 
u razvoju,  
SVJESNE da je o čuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti od klju čnog zna čaja za zadovoljenje prehrambenih, 
zdravstvenih i drugih potreba rastu će svjetske populacije, za što je neophodna mogu ćnost pristupu i raspodjeli genetskih 
izvora i tehnologija,  
UO ČAVAJU ĆI napokon da će o čuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti u čvrstiti prijateljske odnose me đu 
državama i doprinijeti miru u svijetu,  
ŽELE ĆI oja čati i dopuniti postoje će me đunarodne sporazume za o čuvanje biološke raznolikosti i održivo korištenje njenih 
komponenti,  
ODLU ČNE da zaštite i održivo koriste biološku raznolikost na dobrobit sadašnjih i budu ćih generacija,  
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:  
Članak 1.  
Ciljevi  
Ciljevi ove Konvencije, koje treba provoditi u skladu s njenim 
relevantnim odredbama, jesu o čuvanje biološke raznolikosti, 
održivo korištenje njenih komponenti te pravedna raspodjela 
dobrobiti koje proizlaze iz korištenja genetskih izvora, na 
na čin koji uklju čuje prikladni pristup genetskim izvorima kao 
i prijenos odgovaraju ćih tehnologija, uzevši u obzir sva prava 
nad tim izvorima i tehnologijama, kao i na čin koji uklju čuje 
odgovaraju će financiranje.  
Članak 2.  
Upotreba termina  
Za potrebe ove Konvencije:  
„Biološka raznolikost” je sveukupnost svih živu ćih organizama 
koji su sastavni dijelovi kopnenih, morskih i drugih vodenih 
ekosustava i ekoloških kompleksa; te uklju čuje raznolikost 
unutar vrsta, izme đu vrsta, te raznolikost izme đu ekosustava.  
„Biološki izvori” uklju čuju genetske izvore, organizme ili dije ­
love organizama, populacije ili neke druge bioti čke komponente 
ekosustava sa stvarnom ili potencijalnom upotrebom ili vrijed ­
noš ću za čovje čanstvo.  
„Biotehnologija” je svaka tehnologija koja koristi biološke 
sustave, žive organizme ili njihove dijelove, za proizvodnju ili 
promjenu proizvoda ili procesa za posebnu namjenu.  „Zemlja porijekla genetskih izvora” je zemlja koja posjeduje 
genetske izvore u in-situ uvjetima.  
„Zemlja snabdjeva č genetskim izvorima” je zemlja koja snabdi ­
jeva genetskim materijalima sakupljenim iz in-situ izvora, uklju ­ 
čuju ći populaciju i divljih i udoma ćenih vrsta, ili uzetih iz ex- 
situ izvora koji mogu ili ne moraju poticati iz te zemlje.  
„Udoma ćene ili kultivirane vrste” su vrste na čiji je proces evolu ­
cije djelovao čovjek kako bi udovoljio svojim potrebama.  
„Ekosustav” je dinami čan kompleks zajednica biljaka, životinja i 
mikroorganizama i njihovoga neživog okoliša koji me đusobno 
djeluju kao funkcionalna jedinica.  
„Ex-situ o čuvanje” je o čuvanje komponenti biološke raznolikosti 
izvan njihovih prirodnih staništa.  
„Genetski materijal” je biljni, životinjski i mikrobni materijal i 
drugi materijali koji sadrže funkcionalne jedinice naslje đa. 
„Genetski izvori” su genetski materijali stvarne ili potencijalne 
vrijednosti.  
„Stanište” je prostor ili mjesto gdje se organizam ili populacija 
prirodno pojavljuju.HR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 49
„In-situ  uvjeti” su uvjeti u kojima egzistiraju genetski izvori 
unutar ekosustava i prirodnih staništa, a u slu čaju udoma ćenih 
ili kultiviranih vrsta, okruženje u kome su razvili svoja speci ­
fična svojstva.  
„In-situ  o čuvanje” je o čuvanje ekosustava i prirodnih staništa, te 
održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u 
njihovom prirodnom okruženju, a u slu čaju udoma ćenih ili 
kultiviranih vrsta u okruženju u kome su razvili svoja specifi čna 
svojstva.  
„Zašti ćeno podru čje” je zemljopisno odre đeno podru čje koje je 
namijenjeno, ili vo đeno i upravljano tako da se postignu speci ­
fični ciljevi zaštite.  
„Organizacija regionalne ekonomske integracije” je organizacija 
osnovana od strane suverenih država u doti čnoj regiji, na koju 
su njene države članice prenijele nadležnosti po predmetima 
koje regulira ova Konvencija, a koja u skladu s internim postup ­
cima ima sva ovlaštenja da potpiše, potvrdi (ratificira), prihvati, 
odobri ili pristane na istu.  
„Održivo korištenje” je korištenje komponenti biološke raznoli ­
kosti, na na čin i u obimu koji ne vodi propadanju biološke 
raznolikosti, na na čin kojim se održava njezin potencijal, 
kako bi se udovoljilo potrebama i težnjama sadašnjih i 
budu ćih naraštaja.  
„Tehnologija” uklju čuje biotehnologiju.  
Članak 3.  
Na čela 
Države, u skladu s Poveljom Ujedinjenih naroda i na čelima 
me đunarodnog prava, imaju suvereno pravo korištenja svih 
vlastitih izvora u skladu s vlastitom politikom o okolišu, te su 
odgovorne osigurati, da aktivnosti koje se odvijaju unutar njene 
nadležnosti ili kontrole, ne izazivaju štete po okoliš drugih 
država ili podru čja izvan granica nacionalne nadležnosti.  
Članak 4.  
Djelokrug nadležnosti  
Ovisno o pravima drugih država, te ako nije izri čito druk čije 
navedeno u ovoj Konvenciji, odredbe ove Konvencije primje ­
njuju se u odnosu na svaku ugovornu stranku:  
(a) u slu čaju komponenti biološke raznolikosti na podru čjima 
unutar nacionalne nadležnosti,  (b) u slu čaju procesa i aktivnosti, bez obzira gdje se njihov 
učinak pojavi, a koje se provode pod njenom nadležnoš ću 
i kontrolom, unutar podru čja njene nacionalne nadležnosti 
ili izvan granica nacionalne nadležnosti.  
Članak 5.  
Suradnja  
Svaka će ugovorna stranka, koliko je to mogu će i prikladno, 
sura đivati s drugim ugovornim strankama izravno, ako je prikla ­
dno, ili preko odgovaraju ćih me đunarodnih organizacija, za 
podru čja koja su izvan nacionalne nadležnosti, kao i o 
drugim predmetima od zajedni čkog interesa na o čuvanju i 
održivom korištenju biološke raznolikosti.  
Članak 6.  
Op će mjere za o čuvanje i održivo korištenje  
Svaka će ugovorna stranka u skladu sa svojim posebnim uvje ­
tima i mogu ćnostima:  
(a) razviti nacionalne strategije, planove ili programe za 
očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti ili u tu 
svrhu usvojiti ve ć postoje će strategije, planove ili programe, 
koji će odraziti, izme đu ostalog, mjere planirane ovom 
Konvencijom, važne za ugovornu stranku o kojoj se radi,  
(b) uklopiti, koliko je to mogu će i prikladno, o čuvanje i održivo 
korištenje biološke raznolikosti u odgovaraju će sektorske i 
me đusektorske planove, programe i politiku.  
Članak 7.  
Utvr đivanje i pra ćenje  
Svaka će ugovorna stranka, koliko je to mogu će i prikladno, a 
napose u smislu članka 8. do 10.:  
(a) identificirati komponente biološke raznolikosti važne za 
njeno o čuvanje i održivo korištenje, vode ći brigu o indika ­
tivnoj listi kategorija navedenih u Dodatku I.,  
(b) pratiti, kroz uzimanje uzoraka i druge tehnike, komponente 
biološke raznolikosti identificirane u skladu s podstavkom 
(a) gore, obra ćaju ći naro čito pažnju na one kojima su 
potrebne hitne mjere o čuvanja, kao i one koje nude 
najve ći potencijal za održivo korištenje,HR 50 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
(c) utvrditi procese i kategorije aktivnosti za koje se pret ­
postavlja da imaju, ili mogu imati, loš utjecaj na o čuvanje 
i održivo korištenje biološke raznolikosti, te pratiti njihov 
utjecaj kroz uzimanje uzoraka ili druge tehnike,  
(d) održavati i organizirati podatke dobivene aktivnostima utvr ­ 
đivanja i pra ćenja, kroz bilo koji mehanizam u skladu s 
podstavcima (a), (b) i (c) gore.  
Članak 8.  
In-situ o čuvanje  
Svaka ugovorna stranka će, koliko je to mogu će i prikladno:  
(a) utemeljiti sustav zašti ćenih podru čja ili podru čja gdje treba 
primijeniti posebne mjere za o čuvanje biološke raznoliko ­
sti, 
(b) razviti, gdje je potrebno, smjernice za odabir, utemeljenje i 
upravljanje zašti ćenim podru čjima ili podru čjima gdje je 
potrebno primijeniti posebne mjere za o čuvanje biološke 
raznolikosti,  
(c) voditi ili upravljati biološkim izvorima važnim za o čuvanje 
biološke raznolikosti, bez obzira da li se nalaze unutar ili 
izvan zašti ćenih podru čja, s ciljem da se osigura njihovo 
očuvanje i održivo korištenje,  
(d) promicati zaštitu ekosustava, prirodnih staništa, te održa ­
vanje i obnavljanje populacije vrsta koje su sposobne za 
opstanak u prirodnom okruženju,  
(e) promicati održiv i za okoliš prihvatljiv razvoj u podru čjima 
koja grani če sa zašti ćenim podru čjima, s ciljem daljnje 
zaštite tih podru čja, 
(f) obnoviti i ponovo uspostaviti narušene ekosustave te 
promicati oporavak ugroženih vrsta, izme đu ostalog, kroz 
razvoj i provedbu planova i ostalih strategija upravljanja,  
(g) utemeljiti ili podržati na čine vo đenja, upravljanja ili 
kontrole rizika pri korištenju i osloba đanju živih modifici ­
ranih organizama koji su rezultat biotehnologije, a koji bi 
mogli nepovoljno djelovati na okoliš i zdravlje ljudi i utje ­
cati na o čuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti,  
(h) sprije čiti uvo đenje te kontrolirati ili iskorijeniti one strane 
vrste koje ugrožavaju ekosustave, staništa ili vrste,  
(i) nastojati osigurati uvjete potrebne za uskla đivanje sadašnjeg 
korištenja i o čuvanja biološke raznolikosti te održivog kori ­ 
štenja njenih komponenata,  (j) u skladu s nacionalnim zakonodavstvom poštovati, štititi i 
podržavati znanja, inovacije i obi čaje zavi čajnih i lokalnih 
zajednica koje utjelovljuju tradicionalan na čin života, važan 
za o čuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti, te 
promicati njihovu širu primjenu uz odobrenje i uklju čivanje 
nosilaca tih znanja, inovacija i obi čaja i poticati pravednu 
razdiobu dobiti nastalih korištenjem takvih znanja, inova ­
cija i obi čaja, 
(k) razviti ili održavati potrebno zakonodavstvo i/ili druge 
propise, kojima se ure đuje zaštita ugroženih vrsta i popu ­
lacija,  
(l) voditi i upravljati odgovaraju ćim postupcima i kategorijama 
aktivnosti, tamo gdje je utvr đen zna čajan nepovoljan utjecaj 
na biološku raznolikost na temelju članka 7.,  
(m) sura đivati u pribavljanju financijske i druge pomo ći za in- 
situ zaštitu, kako je navedeno u podstavcima (a) do (l) gore, 
a posebno za zemlje u razvoju.  
Članak 9.  
Ex-situ o čuvanje  
Svaka ugovorna stranka će, ako je to mogu će ili prikladno, a 
prvenstveno s ciljem ispunjenja in-situ mjera:  
(a) usvojiti mjere za ex-situ o čuvanje komponenti biološke 
raznolikosti, prvenstveno u zemlji podrijetla tih kompo ­
nenti,  
(b) utvrditi i podržati mogu ćnosti za ex-situ o čuvanje i istraži ­
vanja na biljkama, životinjama i mikroorganizmima, prven ­
stveno u zemlji porijekla genetskih izvora,  
(c) usvojiti mjere za oporavak i obnavljanje ugroženih vrsta te 
ponovo uvo đenje istih u njihova prirodna staništa pod 
odgovaraju ćim uvjetima,  
(d) voditi i upravljati sakupljanjem bioloških izvora iz prirodnih 
staništa za ex-situ zaštitu, kako se ne bi ugrožavali ekosu ­
stavi i in-situ populacije vrsta, osim tamo gdje je potrebna 
privremena primjena ex-situ mjera, u skladu s podstavkom 
(c) gore,  
(e) sura đivati u osiguravanju financijske i druge potpore za ex- 
situ zaštitu, navedene u podstavcima (a) do (d) gore, te u 
utemeljenju i provo đenju ex-situ zaštitnih mjera u zemljama 
u razvoju.HR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 51
Članak 10.  
Održivo korištenje komponenti biološke raznolikosti  
Svaka će ugovorna stranka, koliko je to mogu će i prikladno:  
(a) uklju čiti brigu o zaštiti i održivom korištenju bioloških 
izvora prilikom donošenja odluka na nacionalnoj razini,  
(b) usvojiti mjere vezane za korištenje bioloških izvora, kako bi 
se izbjegao ili sveo na minimum nepovoljan utjecaj na 
biološku raznolikost,  
(c) štititi i poticati uobi čajeno korištenje bioloških izvora u 
skladu sa tradicijom i kulturom, sukladno zahtjevima za 
očuvanje i održivo korištenje,  
(d) podržati zavi čajno stanovništvo pri razvoju i primjeni 
postupaka oporavka u narušenim podru čjima sa smanjenom 
biološkom raznolikoš ću, 
(e) poticati suradnju izme đu nadležnih državnih tijela i 
privatnog sektora u razvoju metoda za održivo korištenje 
bioloških izvora.  
Članak 11.  
Poticajne mjere  
Svaka će ugovorna stranka, koliko god je to mogu će i prikla ­
dno, usvojiti ekonomski i socijalno uskla đene mjere koje djeluju 
poticajno na o čuvanje i održivo korištenje komponenti biološke 
raznolikosti.  
Članak 12.  
Znanstvena istraživanja i obu čavanja  
Ugovorne stranke će, uzevši u obzir posebne potrebe zemalja i 
razvoju:  
(a) utvrditi i provoditi programe znanstvenog i tehni čkog obra ­
zovanja i obu čavanja o mjerama za utvr đivanje, o čuvanje i 
održivo korištenje biološke raznolikosti i njenih kompo ­
nenti, te osigurati potporu takvom obrazovanju i obuci za 
posebne potrebe zemalja u razvoju,  
(b) promicati i poticati istraživanja koja doprinose o čuvanju i 
održivom korištenju biološke raznolikosti, posebno u 
zemljama u razvoju, u skladu s odlukama Konferencije stra ­
naka donesenim na temelju preporuka Pomo ćnoga tijela za 
znanstvene, tehni čke i tehnološke savjete,  (c) pridržavaju ći se odredbi članka 16., 18. i 20., unapre đivati i 
sura đivati u korištenju znanstvenih dostignu ća u istraživa ­
njima biološke raznolikosti na razvijanju metoda za 
očuvanje i održivo korištenje bioloških izvora.  
Članak 13.  
Obrazovanje javnosti i svijest  
Ugovorne će stranke:  
(a) promicati i poticati shva ćanje važnosti o čuvanja biološke 
raznolikosti, mjera koje su za to potrebne, kao i promidžbu 
istih kroz medije, te uklju čivanje ovih tema u obrazovne 
programe, i  
(b) sura đivati, koliko je mogu će, s ostalim državama i me đu­
narodnim organizacijama u razvoju programa obrazovanja i 
javne svijesti, u pogledu o čuvanja i održivog korištenja 
bioloških raznolikosti.  
Članak 14.  
Procjena utjecaja i smanjivanje štetnih utjecaja  
1. Svaka stranka će, koliko je to mogu će i prikladno:  
(a) uvoditi odgovaraju će postupke za procjenu utjecaja plani ­
ranih projekata na okoliš koji bi mogli imati nepovoljan 
utjecaj na biološku raznolikost, s ciljem da se takav utjecaj 
izbjegne ili umanji, te će gdje je to prikladno, omogu ćiti 
sudjelovanje javnosti u takvim postupcima,  
(b) uvesti odgovaraju će mjere kojima se osigurava da se vodi 
ra čuna o posljedicama po okoliš programa i politike koji bi 
mogli imati zna čajan negativan utjecaj na biološku raznoli ­
kost,  
(c) promicati, na bazi reciprociteta, obavješ ćivanje, razmjenu 
informacija i konzultacije o aktivnostima pod njihovom 
nadležnosti ili kontrolom, koje bi mogle zna čajno nepo ­
voljno djelovati na biološku raznolikost drugih država ili 
podru čja izvan granica nacionalne nadležnosti, te poticati 
zaklju čivanje bilateralnih, regionalnih ili multilateralnih 
sporazuma, ve ć prema mogu ćnostima,  
(d) u slu čaju prijete će ozbiljne opasnosti ili štete po biološku 
raznolikost na podru čjima pod nadležnoš ću drugih država 
ili podru čjima izvan granica nacionalne nadležnosti, a koje 
bi proizašle pod njezinom nadležnoš ću ili kontrolom, 
potrebno je odmah obavijestiti potencijalno ugrožene 
države, te potaknuti aktivnosti da se sprije či ili smanji 
takva opasnost ili šteta,HR 52 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
(e) promicati nacionalne sporazume za hitno reagiranje na 
aktivnosti ili doga đaje, kako one uzrokovane prirodnim 
putem tako i druk čije, a koje predstavljaju prijete ću opas ­
nost po biološku raznolikost, te poticati me đunarodnu sura ­
dnju da se podupru takvi nacionalni napori, i tamo gdje je 
prikladno, a države ili regionalne ekonomske integracijske 
organizacije su se složile, utvrditi zajedni čke mogu će 
planove.  
2. Konferencija stranaka će ispitati, na temelju istraživanja 
koje treba provesti, pitanje odgovornosti i naknade, uklju čivši 
obnovu i nadoknadu štete nanesene biološkoj raznolikosti, osim 
kad ta odgovornost predstavlja isklju čivo unutarnju stvar.  
Članak 15.  
Pristup genetskim izvorima  
1. Priznaju ći suverena prava država nad svojim prirodnim 
izvorima, nacionalne vlade su ovlaštene odre đivati i regulirati 
nacionalnim zakonodavstvom pristup genetskim izvorima.  
2. Svaka će ugovorna stranka nastojati stvoriti uvjete da se 
omogu ći pristup genetskim izvorima, s ciljem razboritog kori ­ 
štenja okoliša od strane drugih ugovornih stranaka, bez name ­
tanja ograni čenja suprotno ciljevima ove Konvencije.  
3. U cilju ove Konvencije, pod genetskim izvorima koje 
osigurava ugovorna stranka, a o kojima je rije č u ovom 
članku i članku 16. i 19., podrazumijevaju se samo oni izvori 
koje osigurava ugovorna stranka, a to su zemlje podrijetla tih 
izvora ili stranke koje su stekle genetske izvore u skladu s ovom 
Konvencijom.  
4. Pristup, tamo gdje je odobren, odvijat će se na temelju 
zajedni čkih dogovorenih uvjeta u skladu s odredbama ovog 
članka.  
5. Pristup genetskim izvorima mora unaprijed odobriti 
ugovorna stranka koja pruža takve izvore, ako to nije druk čije 
odredila doti čna stranka.  
6. Svaka ugovorna stranka nastojat će izraditi i provesti 
znanstvena istraživanja na genetskim izvorima, koje osiguravaju 
ugovorne stranke, koliko je to mogu će uz uklju čivanje tih 
ugovornih stranaka.  7. Svaka ugovorna stranka provest će zakonske, upravne ili 
politi čke mjere, kako je prikladno, u skladu s člankom 16. i 19., 
a gdje je potrebno da se kroz financijski mehanizam utvr đen u 
članku 20. i 21. s ugovornom strankom koja je takve izvore 
osigurala, podijele rezultati istraživanja i razvoja, kao i koristi na 
poštenoj ili pravednoj osnovi. Takva će se podjela izvršiti na 
temelju zajedni čki utvr đenih uvjeta.  
Članak 16.  
Pristup i prijenos tehnologije  
1. Svaka ugovorna stranka, priznaju ći da tehnologija uklju ­ 
čuje i biotehnologiju te da i pristup i prijenos tehnologije me đu 
ugovornim strankama, predstavljaju osnovne elemente za posti ­
zanje ciljeva ove Konvencije, preuzima u skladu s odredbama 
ove Konvencije obvezu da osigura i/ili omogu ći pristup i 
prijenos tehnologija bitnih za o čuvanje i održivo korištenje 
biološke raznolikosti ili upotrebu drugih genetskih izvora 
drugim ugovornim strankama, ne pri činjavaju ći ve će štete po 
okoliš.  
2. Zemljama u razvoju biti će omogu ćen i/ili olakšan pristup 
i prijenos tehnologije naveden u stavku 1, pod poštenim i 
najpovoljnijim uvjetima te koncesionalnim i preferencijalnim 
uvjetima, ako su zajedni čki dogovoreni i, ako je potrebno, u 
skladu sa financijskim mehanizmom utvr đenim u člancima 20. i 
21. Ako tehnologija podliježe patentima i drugim intelek ­
tualnim vlasni čkim pravima, takav će pristup i prijenos biti 
osiguran pod uvjetima koji priznaju i koji su sukladni s odgo ­
varaju ćom i u činkovitom zaštitom intelektualnih vlasni čkih 
prava. Primjena ovog stavka bit će u skladu sa stavkom 3., 4. 
i 5. dolje.  
3. Svaka ugovorna stranka provest će zakonske, upravne ili 
politi čke mjere, kako je prikladno, s ciljem da ugovornim stran ­
kama, posebno onima koje su zemlje u razvoju, a koje pružaju 
genetske izvore, bude omogu ćen pristup i prijenos tehnologije 
koja se koristi ovim izvorima, pod zajedni čki dogovorenim 
uvjetima, uklju čivši, ako je potrebno, tehnologiju zašti ćenu 
patentima ili drugim pravima intelektualnog vlasništva, kroz 
odredbe članka 20. i 21., a u skladu s me đunarodnim 
pravom i stavkom 4. i 5., dolje.  
4. Svaka ugovorna stranka provesti će zakonske, upravne ili 
politi čke mjere, kako je prikladno, s ciljem da u privatnom 
sektoru omogu ći pristup, zajedni čki razvoj i prijenos tehnologijeHR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 53
navedene u stavku 1. gore, kako bi bili od koristi i državnim 
institucijama i privatnom sektoru zemalja u razvoju i u tom 
smislu izvršavali obaveze uklju čene u stavku 1., 2. i 3., gore.  
5. Ugovorne stranke, priznaju ći da patenti i druga prava 
intelektualnog vlasništva mogu utjecati na provo đenje ove 
Konvencije, sura đivat će u tom pogledu u skladu s nacionalnim 
zakonodavstvom i me đunarodnim pravom kako bi se osiguralo 
da ta prava predstavljaju potporu, a ne suprotnost ciljevima ove 
Konvencije.  
Članak 17.  
Razmjena informacija  
1. Ugovorne stranke omogu ćit će razmjenu informacija, iz 
svih izvora dostupnih javnosti, koje se odnose na zaštitu i 
održivo korištenje biološke raznolikosti, uzevši u obzir 
posebne potrebe zemalja u razvoju.  
2. Takva razmjena informacija obuhvatit će i razmjenu rezul ­
tata tehni čkih, znanstvenih i socijalno-ekonomskih istraživanja, 
kao i informacija o programima obu čavanja i pra ćenja, specija ­
liziranih znanja, autohtonih i tradicionalnih znanja kao takvih, i 
u kombinaciji s tehnologijama o kojima je rije č u članku 16. 
stavku 1. Gdje je to mogu će, uklju čivati će tako đer povrat 
informacija.  
Članak 18.  
Tehni čka i znanstvena suradnja  
1. Ugovorne stranke promicati će me đunarodnu tehni čku i 
znanstvenu suradnju na podru čju o čuvanja i održivog korištenja 
biološke raznolikosti, kroz odgovaraju će me đunarodne i nacio ­
nalne institucije.  
2. Svaka ugovorna stranka radit će na promidžbi tehni čke i 
znanstvene suradnje s drugim ugovornim strankama, posebno 
zemljama u razvoju, u provedbi ove Konvencije, izme đu osta ­
log, i kroz razvoj i ostvarenje nacionalne politike. U promicanju 
takve suradnje, posebnu pažnju treba posvetiti razvoju i ja čanju 
nacionalnih mogu ćnosti, kroz osposobljavanje stru čnjaka i insti ­
tucija.  
3. Konferencija stranaka će na svom prvom sastanku utvrditi 
kako izraditi mehanizam za omogu ćavanje i promicanje 
tehni čke i znanstvene suradnje.  
4. Ugovorne će stranke, u skladu s nacionalnim zakonodav ­
stvom i politikama, poticati i razvijati metode suradnje za razvoj i primjenu tehnologija, uklju čivši autohtone i tradicionalne 
tehnologije, u skladu s ciljevima ove Konvencije. U tu svrhu, 
ugovorne će stranke tako đer promicati suradnju u obu čavanju i 
razmjeni stru čnjaka.  
5. Ugovorne stranke će na temelju zajedni čkog sporazuma 
promicati utvr đivanje programa zajedni čkih istraživanja i zajed ­
ni čkih ulaganja u razvoj tehnologije prikladnih za ciljeve ove 
Konvencije.  
Članak 19.  
Rukovanje biotehnologijom i razdioba dobrobiti  
1. Svaka ugovorna stranka poduzeti će zakonske, upravne ili 
politi čke mjere, kako je prikladno, kojima bi se ugovornim 
strankama koje pružaju izvore za biotehnološka istraživanja 
pružila mogu ćnost da i one u činkovito sudjeluju u tim istraži ­
vanjima, a naro čito ugovornim strankama zemljama u razvoju, 
te ako je mogu će da se te aktivnosti vrše kod njih.  
2. Svaka će ugovorna stranka poduzeti sve prakti čne mjere 
da se ugovornim strankama, a posebno zemljama u razvoju, na 
poštenoj i pravednoj osnovi, omogu ći i unaprijedi pristup rezul ­
tatima i dobrobiti koja proizlazi iz biotehnologije utemeljene na 
genetskim izvorima koje te stranke osiguravaju. Taj će pristup 
biti mogu ć pod zajedni čkim dogovorenim uvjetima.  
3. Stranke će razmotriti potrebu i modalitete protokola, koji 
navodi odgovaraju će postupke, uklju čuju ći posebno unaprijed 
najavljeni sporazum na podru čju sigurnog prijenosa rukovanja 
i korištenja svih živih modificiranih organizama proizvedenih 
postupcima biotehnologije, a koji mogu negativno utjecati na 
očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti.  
4. Svaka će ugovorna stranka izravno ili na zahtjev neke 
fizi čke ili pravne osobe pod svojom nadležnoš ću, koja osigurava 
organizme o kojima je rije č u stavku 3., snabdjeti tu ugovornu 
stranku svim raspoloživim informacijama o korištenju i propi ­
sima o sigurnosti, potrebnim za rukovanje takvim organizmima, 
kao i svim raspoloživim informacijama o mogu ćem negativnom 
utjecaju specifi čnih organizama na ugovornu stranku, u kojoj će 
doti čni organizmi biti uvedeni.  
Članak 20.  
Financijski izvori  
1. Svaka se ugovorna stranka obvezuje, da će u skladu sa 
svojim nacionalnim planovima, prioritetima i programima, 
osigurati prema svojim mogu ćnostima, financijsku potporu iHR 54 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
poticati one nacionalne aktivnosti, koje su namijenjene posti ­
zanju ciljeva ove Konvencije.  
2. Stranke razvijene zemlje osigurat će nove i dodatne 
financijske izvore, kako bi strankama zemljama u razvoju 
omogu ćile da u potpunosti ispune rastu će troškove za izvrša ­
vanje obaveza koje proizlaze iz ove Konvencije, te uživati korist 
njenih odredbi, koji troškovi su dogovoreni izme đu stranke 
zemlje u razvoju i institucionalne strukture spomenute u 
članku 21., u skladu s politikom, strategijom, programom prio ­
riteta i kriterijem prikladnosti te indikativnom listom rastu ćih 
troškova, koju utvr đuje Konferencija stranaka. Ostale stranke, 
uklju čuju ći i zemlje koje prolaze proces prelaska na tržišnu 
ekonomiju, mogu dobrovoljno preuzeti obaveze stranaka 
razvijenih zemalja. U smislu ovog članka, Konferencija stranaka 
će na svom prvom sastanku utvrditi listu stranaka razvijenih 
zemalja kao i ostalih zemalja, koje dobrovoljno preuzimaju 
obveze stranaka razvijenih zemalja. Konferencija stranaka će 
povremeno preispitati i, ako je potrebno, izmijeniti listu. 
Tako đer će se poticati doprinos iz drugih zemalja i izvora na 
dobrovoljnoj osnovi. Pri ispunjavanju ovih obveza uzet će u 
obzir potrebu primjerenosti, predvidivosti i pravovremenog 
protoka sredstava, kao i važnost podjele tereta izme đu stranaka 
uklju čenih u listu.  
3. Stranke razvijene zemlje mogu tako đer pribaviti, a stranke 
zemlje u razvoju koristiti, financijske izvore vezane na ostva ­
renje ove Konvencije putem bilateralnih, regionalnih ili drugih 
multilateralnih kanala.  
4. Obim u kojem će stranke zemlje u razvoju u činkovito 
izvršavati svoje obveze po ovoj Konvenciji, ovisit će o u činko ­
vitom izvršavanju obaveza stranaka razvijenih zemalja ovisno o 
financijskim izvorima i prijenosu tehnologije, te treba ozbiljno 
uzeti u obzir činjenicu da ekonomski i socijalni razvoj kao i 
iskorjenjivanje siromaštva predstavljaju prve i najvažnije priori ­
tete stranaka zemalja u razvoju.  
5. Stranke će naro čito voditi ra čuna o specifi čnim potrebama 
i posebnim situacijama najnerazvijenijih zemalja u njihovim 
aktivnostima u vezi s financiranjem i prijenosom tehnologije.  
6. Ugovorne će stranke tako đer uzeti u obzir posebne uvjete, 
koji su rezultat ovisnosti o raspodjeli i smještaju biološke raznolikosti kod stranaka zemalja u razvoju, a posebno malih 
oto čnih država.  
7. Pažnju treba, tako đer, posvetiti specifi čnoj situaciji zemalja 
u razvoju, uklju čivši i one koje imaju najranjiviji okoliš, poput 
onih sa sušnim i polusušnim zonama, obalnim i planinskim 
podru čjima.  
Članak 21.  
Financijski mehanizam  
1. Ustanovit će se mehanizam za osiguranje financijskih 
izvora za stranke zemlje u razvoju s ciljem ove Konvencije, 
na bazi dotacija ili koncesija, čiji su osnovni elementi opisani 
u ovom članku. Mehanizam će funkcionirati pod nadležnoš ću, i 
vodstvom Konferencije stranaka, kojoj će biti odgovoran u 
smislu ove Konvencije. Operacije mehanizma vršit će institucio ­
nalna struktura koju odredi Konferencija stranaka na svom 
prvom sastanku. U cilju ove Konvencije Konferencija stranaka 
odredit će politiku, strategiju, program prioriteta i kriterije prih ­
vatljivosti u vezi s pristupom i korištenjem takvih izvora. Dopri ­
nosi će uzeti u obzir potrebu predvidivosti, odgovaraju ćeg i 
pravovremenog protoka sredstava o kojima je rije č u članku 
20., u skladu sa visinom sredstava koju će periodi čno odrediti 
Konferencija stranaka, te važnosti podjele tereta me đu stran ­
kama uklju čenim u listu navedenu u članku 20. stavku 2. 
Dobrovoljne doprinose mogu tako đer dati stranke zemalja u 
razvoju, kao i druge zemlje i izvori. Mehanizam će funkcionirati 
u okviru demokratskog i otvorenog sustava upravljanja.  
2. U skladu s ciljevima ove Konvencije, Konferencija stranaka 
će na svom prvom sastanku odrediti politiku, strategiju i 
program prioriteta, kao i detaljne kriterije i smjernice za odgo ­
varaju ći pristup i korištenje financijskih izvora, uklju čivši redo ­
vito pra ćenje i vrednovanje takvog korištenja. Konferencija stra ­
naka odredit će aranžmane ispunjenje stavka 1. gore, nakon 
konzultacije s institucionalnom strukturom kojoj je povjerena 
operacionalizacija financijskog mehanizma.  
3. Konferencija stranaka će preispitati u činkovitost mehan ­
izma utvr đenog u ovom članku, uklju čivši kriterije i smjernice 
navedene u stavku 2. gore, ali najranije dvije godine nakonHR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 55
stupanja ove Konvencije na snagu, a nakon toga redovito. Na 
osnovu tog preispitivanja poduzet će odgovaraju će korake s 
ciljem poboljšanja u činkovitosti mehanizma, ako je potrebno.  
4. Ugovorne stranke će razmotriti mogu ćnost osnaženja 
postoje ćih financijskih institucija, kako bi se osigurali financijski 
izvori za o čuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti.  
Članak 22.  
Odnos s drugim me đunarodnim konvencijama  
1. Odredbe ove Konvencije ne će utjecati na prava i obveze 
bilo koje ugovorne stranke, koje proizlaze iz nekog ve ć posto ­
jećega me đunarodnog sporazuma, osim ako bi ispunjenje tih 
prava i obveza uzrokovalo ozbiljnu štetu ili prijetnju biološkoj 
raznolikosti.  
2. Ugovorne stranke će provoditi ovu Konvenciju u vezi 
zaštite mora, dosljedno pravima i obvezama država preuzetim 
na osnovu prava mora.  
Članak 23.  
Konferencija stranka  
1. Konferencija stranaka je ovime osnovana. Prvi sastanak 
Konferencije stranaka saziva izvršni direktor Programa za 
okoliš Ujedinjenih naroda, najkasnije u roku od godine dana 
kako je ova Konvencija stupila na snagu. Nakon toga će se 
redovni sastanci Konferencije stranaka održavati u redovnim 
intervalima, koje Konferencija odredi na svom prvom sastanku.  
2. Izvanredni sastanci ugovornih stranaka održavat će se kad 
Konferencija utvrdi da je potrebno, ili na pismeni zahtjev jedne 
od stranaka, pod uvjetom da u roku od šest mjeseci kako ih je 
Tajništvo obavijestilo o zahtjevu, isti podrži barem jedna tre ćina 
stranaka.  
3. Konferencija stranaka će konsenzusom dogovoriti i usvo ­
jiti pravila postupka u svoje ime i u ime nekoga pomo ćnog 
tijela koje može osnovati, kao i financijske propise koji reguli ­
raju financiranje Tajništva. Na svakom redovnom sastanku 
usvojit će se prora čun za financijsko razdoblje do sljede ćega 
redovnog sastanaka.  
4. Konferencija stranaka će pratiti provo đenje ove Konvencije 
i u tu svrhu će: 
a) utvrditi formu i vremenske intervale za prijenos informacija 
koje je potrebno dostaviti u skladu s člankom 26., razmotriti 
tu informaciju, kao i izvještaje dostavljene od strane 
pomo ćnog tijela,  b) prosu đivati znanstvene, tehni čke i tehnološke savjete o 
biološkoj raznolikosti, pripremljene u skladu s člankom 25.,  
c) razmotriti i usvojiti, ako je potrebno, protokole u skladu s 
člankom 28.,  
d) razmotriti i usvojiti, ako je potrebno, u skladu s člankom 29. 
i 30. amandmane na ovu Konvenciju i njene Dodatke,  
e) razmotriti amandmane svim protokolima, kao i Dodacima 
istih, te ako je tako odlu čeno, preporu čiti strankama u 
doti čnom protokolu njihovo usvajanje,  
f) razmotriti i usvojiti, u skladu s člankom 30. dodatne 
Dodatke ovoj Konvenciji,  
g) osnovati pomo ćna tijela, posebno za pribavljanje znan ­
stvenih i tehni čkih savjeta koji se smatraju potrebnim za 
provo đenje ove Konvencije,  
h) kontaktirati, putem Tajništva, s izvršnim tijelima Konvencije 
koja se bave predmetima obuhva ćenim ovom Konvencijom, 
kako bi se utvrdili odgovaraju ći oblici suradnje s njima,  
i) razmotriti i poduzeti bilo koje dodatne korake koji mogu 
biti potrebni za postizanje ciljeva ove Konvencije, a na 
temelju iskustva ste čenog kroz njezinu primjenu.  
5. Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije i Me đu­
narodna agencija za atomsku energiju, kao i svaka država koja 
nije stranka u ovoj Konvenciji, može biti prisutna na sastancima 
Konferencije stranaka kao promatra č. Svako drugo tijelo ili 
agencija, bez obzira da li vladina ili nevladina, kvalificirana na 
polju o čuvanja i održivog korištenja biološke raznolikosti, a 
koja je obavijestila Tajništvo o svojoj želji da bude prisutna 
na sastanku Konferencije stranaka u svojstvu promatra ča 
može biti primljena osim ako najmanje jedna tre ćina prisutnih 
stranaka nije protiv. Primanje i sudjelovanje promatra ča podli ­
ježe pravilima postupka koje je usvojila Konferencija stranaka.  
Članak 24.  
Tajništvo  
1. Tajništvo se ovime osniva. Njegove funkcije bit će sljede će: 
a) pripremanje i opsluživanje sastanaka Konferencije stranaka 
predvi đenih u članku 23.,  
b) izvršavanje funkcija koje su mu povjerene bilo kojim proto ­
kolom,  
c) pripremanje izvještaja o izvršenju svojih funkcija po ovoj 
Konvenciji, i njihovo podnošenje Konferenciji stranaka,HR 56 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
d) koordiniranje s drugim odgovaraju ćim me đunarodnim tije ­
lima, a posebno stupanje u administrativne i ugovorne aran ­ 
žmane koji mogu biti potrebni za u činkovito obavljanje 
njegovih funkcija,  
e) izvršavanje drugih funkcija koje odredi Konferencija stranaka.  
2. Na svom prvom redovnom sastanku, Konferencija stra ­
naka će izabrati Tajništvo izme đu onih postoje ćih me đu­
narodnih organizacija, koje su iskazale svoju spremnost da 
vrše funkciju Tajništva po ovoj Konvenciji.  
Članak 25.  
Pomo ćno tijelo za znanstvene, tehni čke i tehnološke 
savjete  
1. Ovime se osniva pomo ćno tijelo za znanstvene, tehni čke i 
tehnološke savjete, koje će Konferencija stranaka, kao i njena 
druga pomo ćna tijela, opskrbljivati pravovremenim savjetima u 
vezi s provo đenjem ove Konvencije. U tom će tijelu mo ći sudje ­
lovati sve stranke i bit će multidisciplinarno. Ono će uklju čivati 
predstavnike država, stru čne za odre đeno podru čje znanja. 
Redovno će obavještavati Konferenciju stranaka o svim aspek ­
tima svog rada.  
2. Pod nadležnoš ću, a u skladu sa smjernicama koje je posta ­
vila Konferencija stranaka, te na njezinzahtjev, ovo će tijelo:  
a) pružiti znanstvene i tehni čke procjene statusa biološke 
raznolikosti,  
b) pripremiti znanstvene i tehni čke procjene u činaka mjera 
poduzetih u skladu s odredbama ove Konvencije,  
c) utvrditi nove, u činkovite i vrhunske tehnologije i znanja u 
vezi o čuvanja i održivog korištenja biološke raznolikosti, te 
pružati savjete o na činima i sredstvima promicanja razvoja 
i/ili prijenosa tehnologija,  
d) dati savjet o znanstvenim programima i me đunarodnoj sura ­
dnji u istraživanjima i razvoju vezano na o čuvanje i održivo 
korištenje biološke raznolikosti, i  
e) odgovoriti na znanstvena, tehni čka, tehnološka i metodo ­
loška pitanja, koja Konferencija stranaka i njena pomo ćna 
tijela mogu postaviti ovom tijelu.  
3. Funkcije, reference, organizaciju i djelovanje ovog tijela 
može dalje razraditi Konferencija stranaka.  Članak 26.  
Izvještaji  
Svaka ugovorna stranka će u vremenskim razmacima koje 
odredi Konferencija stranaka, podnijeti Konferenciji stranaka 
izvještaje o mjerama koje je poduzela na ispunjenju odredbi 
ove Konvencije i njihove u činkovitosti u postizanju ciljeva ove 
Konvencije.  
Članak 27.  
Rješavanje sporova  
1. U slu čaju spora izme đu ugovornih stranaka u vezi s tuma ­ 
čenjem ili primjenom ove Konvencije, stranke u sporu potražit 
će rješenje u pregovorima.  
2. Ako stranke u sporu ne postignu sporazum pregovorima, 
one zajedni čki mogu potražiti dobre usluge ili zahtijevati posre ­
dovanje tre će stranke.  
3. Prilikom ratifikacije, prihva ćanja, odobravanja ili pristu ­
panja ovoj Konvenciji, ili u bilo kojem trenutku nakon toga, 
država ili organizacija regionalne ekonomske integracije može 
dati pismenu izjavu depozitaru, da u slu čaju spora koji nije 
riješen u skladu sa stavkom 1. ili 2., prihva ća jedan ili oba od 
sljede ćih sredstava rješavanja spora kao obvezne:  
a) arbitražu u skladu s postupkom navedenim u Dijelu 1. 
Dodatka II.,  
b) podnošenje spora Me đunarodnom sudu pravde.  
4. Ako stranke u sporu, u skladu sa stavkom 3., nisu prih ­
vatile isti ili neki od postupaka, spor će biti predan na mirenje u 
skladu s Dijelom 2. Dodatka II., ako se stranke druk čije ne 
slože.  
5. Odredbe ovog članka primjenjivat će se u vezi sa svim 
protokolima, osim ako u samom protokolu nije druk čije dogo ­
voreno.  
Članak 28.  
Usvajanje protokola  
1. Ugovorne stranke će sura đivati u izradi i usvajanju proto ­
kola ovoj Konvenciji.  
2. Protokoli će biti usvojeni na sastanku Konferencije stra ­
naka.  
3. Tekst svakoga predloženog protokola Tajništvo će priop ­ 
ćiti ugovornim strankama najmanje šest mjeseci prije takvog 
sastanka.HR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 57
Članak 29.  
Amandmani na Konvenciju ili protokole  
1. Amandmane na ovu Konvenciju može predložiti bilo koja 
ugovorna stranka. Amandmane na bilo koji protokol može 
predložiti stranka u tom protokolu.  
2. Amandmani na ovu Konvenciju bit će usvojeni na 
sastanku Konferencije stranaka. Amandmani na bilo koji 
protokol bit će usvojeni na sastanku stranaka o protokolu o 
kojem se radi. Tekst svakoga predloženog amandmana na ovu 
Konvenciju ili bilo koji od protokola, osim ako nije druk čije 
navedeno u tom protokolu, Tajništvo će priop ćiti strankama u 
ispravi o kojoj se radi, najkasnije šest mjeseci prije sastanka na 
kojem se predlaže njegovo usvajanje. Tajništvo će tako đer priop ­ 
ćiti predložene amandmane potpisnicima ove Konvencije radi 
informacije.  
3. Stranke će sve poduzeti da bi se konsenzusom sporazu ­
mjele o svakom predloženom amandmanu ovoj Konvenciji ili 
bilo kojem protokolu. Ako su svi napori postizanje konsenzusa 
iscrpljeni, a sporazum nije postignut, amandman će kao zadnje 
što se može u činiti, biti usvojen dvotre ćinskom ve ćinom glasova 
stranaka koje su u pitanju, koje su prisutne i glasuju na 
sastanku, a depozitar će taj amandman dostaviti svim strankama 
na ratificiranje, prihvat ili odobrenje.  
4. O ratificiranju, prihvatu ili odobrenju amandmana depo ­
zitar će biti pismeno obaviješten. Amandmani, koji su usvojeni 
u skladu sa stavkom 3., stupit će na snagu me đu strankama koje 
su ih prihvatile, i to devedeset dana nakon polaganja instrume ­
nata o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju od strane najmanje 
dvije tre ćine ugovornih stranaka u ovoj Konvenciji ili stranaka 
u protokolu o kojem je rije č, osim ako nije druk čije navedeno u 
doti čnom protokolu. Nakon toga, amandmani će stupiti na 
snagu za svaku drugu stranku devedeseti dan kako je ta 
stranka deponirala svoju ispravu o ratifikaciji, prihvatu ili 
odobrenju amandmana.  
5. U smislu ovog članka „Stranke prisutne i glasuju” zna či 
stranke koje su prisutne i daju svoj glas, bez obzira je li pozi ­
tivan ili negativan.  
Članak 30.  
Usvajanje i izmjena Dodataka  
1. Dodaci ovoj Konvenciji ili bilo kojem protokolu, predstav ­
ljat će sastavni dio Konvencije ili doti čnog protokola, o čemu se 
ve ć radi, i ako nije izri čito druk čije navedeno, pozivanje na ovu 
Konvenciju ili njene protokole predstavljat će istodobno pozi ­
vanje na bilo koji Dodatak istoj. Dodaci će biti ograni čeni na 
proceduralna, znanstvena, tehni čka i upravna pitanja.  2. Osim ako nije druk čije odre đeno u protokolu vezano na 
Dodatke, primijenit će se sljede ći postupak za prijedlog, usva ­
janje i stupanje na snagu dopune Dodataka ovoj Konvenciji ili 
Dodataka nekom od protokola:  
a) Dodaci ovoj Konvenciji ili bilo kojem od protokola predložit 
će se i usvojiti u skladu s postupkom navedenim u članku 
29.,  
b) Svaka stranka koja nije u mogu ćnosti odobriti dopunu 
Dodataka ovoj Konvenciji ili Dodatak bilo kojem protokolu 
u kojem je stranka, obavijestit će o tome depozitara 
pismeno, u roku od godine dana kako je od depozitara 
primio obavijest o usvajanju. Depozitar će bez odlaganja 
obavijestiti sve stranke o tako primljenoj obavijesti. Stranka 
može u svakom momentu povu ći raniji prigovor, i nakon 
toga će Dodatak stupiti na snagu za stranku spomenutu u 
podstavku (c),  
c) Po isteku jedne godine, od datuma priop ćenja o usvajanju od 
strane depozitara, Dodatak stupa na snagu za sve stranke u 
ovoj Konvenciji ili nekom od protokola, koje nisu dostavile 
obavijest u skladu s odredbama podstavka (b) gore.  
3. Prijedlog, usvajanje i stupanje na snagu amandmana na 
Dodatak ovoj Konvenciji ili bilo kojem protokolu, podliježe 
istom postupku koji se primjenjuje na prijedlog, usvajanje i 
stupanje na snagu Dodataka ovoj Konvenciji, kao i Dodataka 
bilo kojem od protokola.  
4. Ako se dopuna Dodataka ili amandman Dodatku odnosi 
na amandman ovoj Konvenciji ili nekom protokolu, dopuna 
Dodatka ili amandman ne može stupiti na snagu tako dugo 
dok amandman na Konvenciju ili neki od protokola ne stupi 
na snagu.  
Članak 31.  
Pravo glasovanja  
1. Svaka ugovorna stranka u ovoj Konvenciji ili nekom 
protokolu imat će jedan glas osim predvi đenog u stavku dolje.  
2. Organizacije regionalnih ekonomskih integracija, o pita ­
njima u okviru njihove nadležnosti, iskoristit će svoje pravo 
glasovanja s brojem glasova koji je jednak broju njenih državaHR 58 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
članica, koje su ugovorne stranke u ovoj Konvenciji ili odno ­
snom protokolu. Takve organizacije ne će koristiti svoje pravo 
glasovanja, ako njene države članice koriste svoje pravo, i obra ­
tno.  
Članak 32.  
Odnos izme đu ove Konvencije i njezinih protokola  
1. Država ili organizacija regionalne ekonomske integracije 
ne može postati stranka u protokolu, ako nije ili ne postaje 
istodobno ugovorna stranka u ovoj Konvenciji.  
2. Odluke po bilo kojem od protokola donosit će samo 
stranke u tom protokolu. Ugovorne stranke koje nisu ratificirale, 
prihvatile ili odobrile protokol na sastanku potpisnica, u tom 
protokolu mogu sudjelovati samo kao promatra či. 
Članak 33.  
Potpisi  
Ova će Konvencija biti otvorena za potpisivanje svim državama 
i bilo kojoj organizaciji regionalne ekonomske integracije u Rio 
de Janeiru, od 5. lipnja 1992. do 14. lipnja 1992., te u centrali 
Ujedinjenih naroda u New Yorku od 15. lipnja 1992. do 
4. lipnja 1993.  
Članak 34.  
Potvr đivanje (ratifikacija) prihvat i odobrenje  
1. Ova Konvencija i svi protokoli podliježu ratifikaciji, prih ­
vatu i odobrenju od strane država i organizacija regionalnih 
ekonomskih integracija. Isprave o ratifikaciji, prihvatu ili 
odobrenju bit će položene kod depozitara.  
2. Sve organizacije o kojima je rije č u stavku 1., koje postaju 
ugovorna stranka u ovoj Konvenciji ili bilo kojem protokolu, 
bez ijedne od svojih država članica koje su ugovorne stranke, 
bit će dužna ispuniti sve obaveze po ovoj Konvenciji ili proto ­
kolu o kojem je rije č. U slu čaju takvih organizacija koje imaju 
jednu ili više država članica koje su ugovorne stranke u ovoj 
Konvenciji ili odnosnom protokolu, organizacija i njene države 
članice odlu čit će o svojim pojedina čnim odgovornostima u 
izvršenju obaveza po ovoj Konvenciji ili protokolu, ve ć prema 
tome o čemu se radi. U takvim slu čajevima, organizacija i 
države članice ne će biti ovlaštene istodobno iskoristiti prava 
po ovoj Konvenciji ili odnosnom protokolu.  
3. U svojim ispravama o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju, 
organizacije koje se spominju u stavku 1. gore, objavit će opseg 
svoje nadležnosti u odnosu na predmete koje regulira ova 
Konvencija ili odnosni protokol. Ove organizacije će tako đer 
obavijestiti depozitara o svim eventualnim promjenama u 
okviru svoje nadležnosti.  Članak 35.  
Pristupanje  
1. Ova Konvencija kao i svi protokoli bit će otvoreni za 
pristup državama i organizacijama regionalne ekonomske inte ­
gracije od datuma kada je potpisivanje Konvencije ili doti čnog 
protokola završeno. Isprave pristupanja treba položiti kod 
Depozitara.  
2. U njihovim ispravama o pristupanju, organizacije o 
kojima je rije č u stavku 1., objavit će opseg svojih nadležnosti 
u odnosu na predmete koje regulira ova Konvencija ili doti čni 
protokol. Ove organizacije će tako đer obavijestiti Depozitara o 
svim promjenama u okviru svoje nadležnosti.  
3. Odredbe članka 34. stavka 2. primjenjivat će se na orga ­
nizaciji regionalne ekonomske integracije koje pristupaju ovoj 
Konvenciji ili nekom protokolu.  
Članak 36.  
Stupanje na snagu  
1. Ova Konvencija stupa na snagu devedesetog dana od pola ­
ganja tridesete isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili 
pristupanju.  
2. Svaki protokol stupa na snagu devedesetog dana nakon 
polaganja broja isprava o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili 
pristupanju koji su navedeni u tom protokolu.  
3. Za svaku ugovornu stranku koja ratificira, prihvati ili 
odobri ovu Konvenciju ili joj pristupi nakon polaganja tridesete 
isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu, Konvencija 
stupa na snagu devedesetog dana od datuma kako je ta 
ugovorna stranka položila svoju ispravu o ratifikaciji, prihvatu, 
odobrenju ili pristupanju.  
4. Svi protokoli osim ako u istima nije druk čije navedeno, 
stupaju na snagu za ugovornu stranku koja ratificira, prihva ća ili 
odobrava taj protokol ili mu pristupa, nakon što je isti stupio 
na snagu sukladno stavku 2. gore, devedeseti dan od datuma 
kada je doti čna ugovorna stranka položila svoju ispravu o rati ­
fikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupanju ili na datum kada 
ova Konvencija stupa na snagu za tu ugovornu stranku, što 
ve ć od toga kasnije nastupi.  
5. U smislu stavka 1. i 2. gore, bilo koja isprava koju je 
položila organizacija regionalne ekonomske integracije ne će se 
smatrati dodatkom onima koje su položile države članice takve 
organizacije.HR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 59
Članak 37.  
Rezerve  
U svezi s ovom Konvencijom nije mogu će postavljati nikakve 
rezerve.  
Članak 38.  
Povla čenje  
1. U bilo kom momentu, po isteku od dvije godine od 
datuma kako je ova Konvencija stupila na snagu za ugovornu 
stranku, doti čna ugovorna stranka može se povu ći iz Konven ­
cije uz pismenu obavijest depozitaru.  
2. Svako takvo povla čenje nastupit će po isteku od jedne 
godine kako ga je depozitar primio, ili nakon kasnijeg 
datuma, koji može biti naveden u obavijesti o povla čenju.  
3. Svaka ugovorna stranka koja se povla či iz ove Konvencije, 
smatrat će se da se povla či iz svih protokola u kojima je 
stranka.  
Članak 39.  
Privremeni financijski aranžmani  
Pod uvjetom da je potpuno prestrukturiran u skladu sa zahtje ­
vima članka 21., Fond pogodnosti za globalni okoliš Razvojnog 
programa Ujedinjenih naroda, Program za okoliš Ujedinjenih naroda i Me đunarodna banka za obnovu i razvoj predstavljat 
će institucionalnu strukturu o kojoj je rije č u članku 21., na 
privremenoj osnovi, za razdoblje izme đu stupanja ove Konven ­
cije na snagu i prvog sastanka Konferencije stranaka ili dok 
Konferencija stranaka ne odlu či koja će institucionalna struktura 
biti odre đena u skladu s člankom 21.  
Članak 40.  
Privremeni aranžmani Tajništva  
Tajništvo koje osigurava izvršni direktor Programa za okoliš 
Ujedinjenih naroda predstavljat će Tajništvo iz članka 24. 
stavka 2. na privremenoj osnovi, za razdoblje izme đu stupanja 
ove Konvencije na snagu i prvog sastanka Konferencije stranaka.  
Članak 41.  
Depozitar  
Generalni tajnik Ujedinjenih naroda preuzima funkcije depozi ­
tara ove Konvencije i svih protokola.  
Članak 42.  
Vjerodostojni tekstovi  
Izvornik ove Konvencije, čiji je arapski, kineski, engleski, fran ­
cuski, ruski i španjolski tekst jednako vjerodostojan, bit će 
položen kod generalnog tajnika Ujedinjenih naroda.  
U potvrdu toga niže potpisani, propisno ovlašteni, potpisali su ovu Konvenciju.  
Sa činjeno u Rio de Janeiru petog lipnja tisu ću devetsto devedeset druge godine.HR 60 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
DODATAK I.  
UTVR ĐIVANJE I PRA ĆENJE  
1. Ekosustavi i staništa: koji sadrže veliku raznolikost, veliki broj endemskih ili ugroženih vrsta, divljinu; zna čajni za 
migratorne vrste; koji imaju socijalni, ekonomski, kulturološki ili znanstveni zna čaj; ili su tipi čni, jedinstveni ili su 
povezani s klju čnim evolucijskim ili drugim biološkim procesima;  
2. Vrste i zajednice koje su: ugrožene; divlji ro đaci udoma ćenih ili kultiviranih vrsta; koje imaju medicinske, poljopri ­
vredne ili druge ekonomske vrijednosti; ili socijalni, znanstveni ili kulturološki zna čaj ili su važne za istraživa čki rad na 
očuvanju i održivom korištenju biološke raznolikosti, kao indikator vrste; i  
3. Opisani genomi i geni koji imaju socijalnu, znanstvenu ili ekonomsku važnost.HR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 61
DODATAK II.  
DIO 1  
Arbitraža  
Članak 1.  
Stranka koja podnosi zahtjev obavijestit će Tajništvo da stranke upu ćuju 
spor na arbitražu u skladu s člankom 27. U obavijesti treba navesti 
predmet arbitraže i uklju čiti posebno članke Konvencije ili protokola, 
čije je tuma čenje ili primjena sporna. Ako se stranke ne slože po pred ­
metu spora, prije nego što se odredi predsjednik suda, arbitražni sud će 
utvrditi predmet spora. Tajništvo će primljenu obavijest uputiti svim 
ugovornim strankama u ovoj Konvenciji ili doti čnom protokolu.  
Članak 2.  
1. U sporovima izme đu dvije stranke, sudit će arbitražni sud koga 
čine tri člana. Svaka stranka u sporu imenuje svog arbitra, a njih dvoje 
zajedno odredit će sporazumno tre ćeg arbitra, koji će biti predsjednik 
suda. Ovaj potonji ne smije biti nacionalnosti niti jedne stranke u sporu, 
njegovo ili njezino mjesto boravka ne smije biti na teritoriju jedne od 
stranaka, niti smije biti uposlen kod bilo kojeg od njih, a niti raditi na 
slu čaju u bilo kojem drugom svojstvu.  
2. U sporu izme đu više od dviju stranaka, stranke će u zajedni čkom 
interesu imenovati jednog arbitra sporazumom.  
3. Sva upražnjena mjesta biti će popunjena na na čin propisan za 
po četno imenovanje.  
Članak 3.  
1. Ako predsjednik arbitražnog suda nije odre đen u roku od dva 
mjeseca po imenovanju drugog arbitra, generalni tajnik Ujedinjenih 
naroda će na zahtjev stranke imenovati predsjednika u roku od dva 
mjeseca.  
2. Ako jedna od stranaka u sporu ne imenuje arbitra u roku od dva 
mjeseca po primitku zahtjeva, druga stranka može o tome obavijestiti 
generalnog tajnika, koji će izvršiti imenovanje u roku od daljnja dva 
mjeseca.  
Članak 4.  
Arbitražni sud donijet će svoju odluku u skladu s odredbama ove 
Konvencije, svih protokola koji su u pitanju, te me đunarodnim pravom.  
Članak 5.  
Ako stranke u sporu ne dogovore druk čije, arbitražni sud će odrediti 
vlastita pravila i postupke.  
Članak 6.  
Arbitražni sud može na zahtjev jedne od stranaka preporu čiti neop ­
hodne privremene mjere zaštite.  Članak 7.  
Stranke u sporu omogu ćit će rad arbitražnom sudu, a posebno će, 
korištenjem svih sredstava koja su im na raspolaganju:  
(a) opskrbiti svim odgovaraju ćim dokumentima, obavijestima i sred ­
stvima, i  
(b) omogu ćiti pozivanje svjedoka ili stru čnjaka i uvažavati njihovo svje ­
do čenje.  
Članak 8.  
Ugovorne stranke i arbitri su pod obvezom da štite povjerljivost svake 
informacije koju prime u povjerenju za vrijeme postupka arbitražnog 
suda.  
Članak 9.  
Ako arbitražni sud ne odlu či druk čije zbog posebnih okolnosti slu čaja, 
troškove arbitraže snose stranke u sporu podjednako. Sud će čuvati 
evidenciju svih svojih troškova, i kona čno stanje istih dostaviti će stran ­
kama.  
Članak 10.  
Svaka ugovorna stranka, koja je zainteresirana za pravnu prirodu pred ­
meta u sporu, na koju može djelovati odluka u slu čaju, može uz 
odobrenje suda intervenirati u postupku.  
Članak 11.  
Sud može saslušati i odrediti protuzahtjeve koji izravno proistje ču iz 
predmeta spora.  
Članak 12.  
Odluke o postupku i sadržaju arbitražnog suda donijet će se ve ćinom 
glasova njegovih članova.  
Članak 13.  
Ako se neka od stranaka u sporu ne pojavi pred arbitražnim sudom, ili 
propusti braniti svoj slu čaj, druga stranka može zahtijevati od suda da 
nastavi s postupkom i donošenjem presude. Odsustvo stranke ili njezin ­
propust da brani svoj slu čaj ne će predstavljati prepreku postupcima. 
Prije donošenja svoje kona čne odluke, arbitražni sud mora se uvjeriti, 
da se zahtjev temelji na činjenici i zakonu.  
Članak 14.  
Sud će donijeti svoju kona čnu odluku u roku od pet mjeseci nakon što 
je potpuno konstituiran, ako ne ustanovi da je potrebno vremenskiHR 62 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
termin produžiti za razdoblje, koje ne bi smjelo prije ći daljnjih pet 
mjeseci.  
Članak 15.  
Kona čna odluka arbitražnog suda bit će ograni čena na predmet spora i 
treba sadržavati razloge na kojima se temelji. Treba sadržavati imena 
članova koji su sudjelovali, kao i datum kona čne odluke. Svaki član suda 
može priložiti odvojeno ili suprotno mišljenje na kona čnu odluku.  Članak 16.  
Presuda će biti obvezuju ća za stranke u sporu. Bit će bez mogu ćnosti 
priziva, ako se stranke u sporu nisu unaprijed dogovorile o apelacionom 
postupku.  
Članak 17.  
Bilo koja nesuglasica koja se može pojaviti izme đu stranaka u sporu u 
vezi s tuma čenjem ili na činom provedbe kona čne odluke, stranke 
dostavljaju na odluku arbitražnom sudu koji je presudu donio.  
DIO 2  
Mirenje  
Članak 1.  
Komisija za mirenje bit će imenovana na zahtjev jedne od stranaka u 
sporu. Ako stranke nisu druk čije dogovorile, komisija će biti sastavljena 
od pet članova, po dva imenuje svaka stranka, dok predsjednika zajed ­
ni čki biraju ti članovi.  
Članak 2.  
U sporovima izme đu više od dviju stranaka, stranke koje imaju isti 
interes imenovati će svoje članove komisije zajedni čkim sporazumom. 
Ako dvije ili više stranaka imaju razli čite interese, ili postoji nesporazum 
oko toga je li im je interes isti, svoje će članove imenovati odvojeno.  
Članak 3.  
Ako neka imenovanja stranaka nisu izvršena u roku od dva mjeseca od 
zahtjeva da se osnuje komisija za mirenje, generalni tajnik Ujedinjenih 
naroda će, ako to od njega traži stranka koja je podnijela zahtjev, 
odrediti ta imenovanja u roku od daljnja dva mjeseca.  Članak 4.  
Ako predsjednik komisije za mirenje nije odabran u roku od dva 
mjeseca, nakon imenovanja posljednjeg člana komisije za mirenje, 
generalni tajnik Ujedinjenih naroda će u roku od daljnja dva mjeseca, 
odrediti predsjednika, ako to od njega zatraži stranka.  
Članak 5.  
Komisija za mirenje donijet će svoje odluke ve ćinom glasova svojih 
članova. Ona će, ako stranke u sporu nisu druk čije dogovorile, odrediti 
svoj vlastiti postupak. Ona će dati prijedlog za rješenja spora, koji će 
stranke poštovati u dobroj vjeri.  
Članak 6.  
Razilaženje u mišljenju o tome ima li komisija za mirenje kompetencije, 
riješit će komisija.HR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 63
DODATAK B  
IZJAVA EUROPSKE EKONOMSKE ZAJEDNICE U SKLADU S ČLANKOM 34. STAVKOM 3. KONVENCIJE O 
BIOLOŠKOJ RAZNOLIKOSTI  
U skladu s relevantnim odredbama Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice, Zajednica zajedno sa svojim 
državama članicama ima nadležnost poduzeti mjere čiji je cilj zaštita okoliša.  
U odnosu na pitanja obuhva ćena Konvencijom, Zajednica je usvojila nekoliko pravnih instrumenata, kao dio svoje 
ekološke politike i u okviru drugih sektorskih politika, a najzna čajnije od njih navedene su kako slijedi:  
— Odluka Vije ća 82/72/EEZ od 3. prosinca 1981. o sklapanju Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih 
staništa (SL L 38, 10.2.1982., str. 1),  
— Odluka Vije ća 82/461/EEZ od 24. lipnja 1982. o zaklju čivanju Konvencije o o čuvanju migratornih vrsta divljih 
životinja (SL L 210, 19.7.1982., str. 10),  
— Uredba Vije ća (EEZ) br. 3626/82 od 3. prosinca 1982. o primjeni u Zajednici Konvencije o me đunarodnoj trgovini 
ugroženim divljim životinjskim i biljnim vrstama (SL L 384, 31.12.1982., str. 1),  
— Direktiva Vije ća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o o čuvanju divljih ptica (SL L 103, 25.4.1979., str. 1),  
— Direktiva Vije ća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o o čuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 
22.7.1992., str. 7),  
— Direktiva Vije ća 85/337/EEZ od 27. lipnja 1985. o procjeni u činaka odre đenih javnih i privatnih projekata na okoliš 
(SL L 175, 5.7.1985., str. 40),  
— Uredba Vije ća (EEZ) br. 2078/92 od 30. lipnja 1992. o metodama poljoprivredne proizvodnje koje su u skladu sa 
zahtjevima zaštite prirode i održavanja krajolika (SL L 215, 30.7.1992., str. 85),  
— Odluka Vije ća 89/625/EEC od 20. studenoga 1989. o a Europskom programu za znanost i tehnologiju za zaštitu 
okoliša (STEP) (SL L 359, 8.12.1989., str. 9),  
— Uredba Vije ća (EEZ) br. 3760/92 od 20. prosinca 1992. o uspostavi sustava Zajednice za ribarstvo i akvakulturu (SL 
L 389, 31.12.1992., str. 1),  
— Direktiva Vije ća 90/219/EEZ od 23. travnja 1990. o ograni čenoj uporabi genetski modificiranih mikroorganizama (SL 
L 117, 8.5.1990., str. 1),  
— Direktiva Vije ća 90/220/EEZ od 23. travnja 1990. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u 
okoliš (SL L 117, 8.5.1990., str. 15),  
— Uredba Vije ća (EEZ) br. 1973/92 od 21. svibnja 1992. o uspostavi financijskog instrumenta za okoliš (LIFE) (SL 
L 206, 22.7.1992., str. 1).HR 64 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16
DODATAK C  
IZJAVA POVODOM POTVR ĐIVANJA KONVENCIJE O BIOLOŠKOJ RAZNOLIKOSTI  
U okviru svojih nadležnosti Europska zajednica i njezine države članice žele ponovno potvrditi važnost koju pridaju 
prijenosu tehnologije i biotehnologije kako bi osigurale o čuvanje i održivu uporabu biološke raznolikosti. Sukladnost s 
pravima intelektualnog vlasništva predstavlja bitan element za provedbu politika za prijenos tehnologije i zajedni čkog 
ulaganja.  
Za Europsku zajednicu i njezine države članice prijenosi tehnologije i pristup biotehnologiji, kako su definirani u tekstu 
Konvencije o biološkoj raznolikosti, provodit će se u skladu s člankom 16. navedene Konvencije i u skladu s na čelima i 
pravilima zaštite intelektualnog vlasništva, a posebno multilateralnim i bilateralnim sporazumima koje su potpisale ili 
sklopile ugovorne stranke ove Konvencije.  
Europska zajednica i njezine države članice poticat će uporabu financijskog mehanizma utvr đenog Konvencijom kako bi 
promicale dobrovoljan prijenos prava intelektualnog vlasništva europskih ekonomskih subjekata, posebno vezano uz 
dodjelu licenci putem uobi čajenih trgova čkih mehanizama i odluka, a pritom osiguravaju ći odgovaraju ću i u činkovitu 
zaštitu vlasni čkih prava.HR 11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 65