22003A0717(01)  
17.7.2003.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 179/3  
PROTOKOL O SUZBIJANJU ZAKISELJAVANJA, EUTROFIKACIJE I PRIZEMNOG OZONA UZ KONVENCIJU 
O DALEKOSEŽNOM PREKOGRANI ČNOM ONE ČIŠ ĆENJU ZRAKA IZ 1979. GODINE  
STRANKE,  
ODLU ČNE u provedbi Konvencije o dalekosežnom prekograni čnom one čišćenju zraka,  
SVJESNE KAKO se dušikovi oksidi, sumpor, hlapivi organski spojevi i reducirani spojevi dušika vežu uz nepovoljne u činke 
na ljudsko zdravlje i okoliš,  
ZABRINUTE ZBOG kriti čnog optere ćenja zakiseljavanja, optere ćenja hranjivim dušikom i kriti čnih razina ozona za 
ljudsko zdravlje i vegetaciju koji su i dalje prekora čeni u mnogim podru čjima regije Gospodarske komisije Ujedinjenih 
naroda za Europu,  
TAKO ĐER ZABRINUTE ZBOG atmosferskog prijenosa emitiranih dušikovih oksida, sumpora i hlapivih organskih 
spojeva, kao i sekundarnih one čišćuju ćih tvari poput ozona i reakcijskih proizvoda amonijaka, na velike udaljenosti i 
njihovih mogu ćih prekograni čnih u činaka,  
SHVA ĆAJU ĆI KAKO emisije iz stranaka unutar regije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu pridonose 
one čišćenju zraka na hemisfernoj i globalnoj razini, te shva ćaju ći potencijal prijenosa me đu kontinentima i potrebu za 
daljnjim prou čavanjem toga potencijala,  
TAKO ĐER SHVA ĆAJU ĆI KAKO Kanada i Sjedinjene Ameri čke Države dvostrano pregovaraju o smanjenju emisija 
dušikovih oksida i hlapivih organskih spojeva radi rješavanja prekograni čnog u činka ozona,  
SHVA ĆAJU ĆI uz to da će Kanada poduzeti daljnje smanjenje emisija sumpora do 2010. godine provedbom Strategije 
kiselih kiša za podru čje Kanade nakon 2000. te da su se Sjedinjene Države obvezale na provedbu programa smanjenja 
dušikovih oksida na isto čnom dijelu Sjedinjenih Država i na smanjenje emisija potrebno za udovoljenje nacionalnih 
standarda kakvo će vanjskoga zraka za čestice,  
ODLU ČNE u namjeri primjene pristupa mnogostrukog u činka na mnogostruke one čišćuju će tvari kako bi sprije čile ili na 
najmanju mjeru svele prekora čivanje kriti čnih optere ćenja i razina,  
UZIMAJU ĆI u obzir emisije iz odre đenih postoje ćih djelatnosti i ure đaja, uzro čnika trenuta čnih razina one čišćenja zraka i 
o razvoju budu ćih djelatnosti i ure đaja, 
SVJESNE postojanja tehnika i upravlja čke prakse koje doprinose smanjenju emisija tih tvari,  
ODLU ČNE u namjeri poduzimanja mjera kojima bi se predvidjele, sprije čile ili svele na najmanju mjeru emisije tih tvari, 
uzimaju ći u obzir primjenu „pristupa opreza” definiranog u na čelu 15. Deklaracije o okolišu i razvoju iz Rija,  
POTVR ĐUJU ĆI KAKO države imaju suvereno pravo, sukladno Povelji Ujedinjenih naroda i na čelima me đunarodnog 
prava, na iskorištavanje vlastitih prirodnih dobara sukladno vlastitim razvojnim politikama i politikama zaštite okoliša 
te su odgovorne da djelatnosti koje se obavljaju unutar njihove nadležnosti odnosno nadzora ne uzrokuju štetu u okolišu 
drugih država ili podru čja izvan granica doma će nadležnosti,  
SVJESNE POTREBE za isplativim regionalnim pristupom u rješavanju problema one čišćenja zraka, koji bi uzimao u obzir 
varijacije u činaka i troškova uklanjanja izme đu zemalja,HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 67
PRIMJE ĆUJU ĆI važan doprinos privatnih i nevladinih sektora širenju znanja o u čincima vezanima uz ove tvari i raspo ­
loživim tehnikama njihova uklanjanja te njihovu ulogu u smanjivanju emisija u atmosferu,  
IMAJU ĆI NA UMU KAKO mjere koje se poduzimaju u svrhu smanjenja emisija sumpora, dušikovih oksida, amonijaka i 
hlapivih organskih spojeva ne bi trebale predstavljati sredstvo proizvoljne ili neopravdane diskriminacije niti prikrivenoga 
ograni čavanja me đunarodne konkurencije i trgovine,  
UZIMAJU ĆI u razmatranje najbolje postoje će znanstvene i tehni čke spoznaje i podatke o emisijama, atmosferskim 
procesima i u čincima ovih tvari na okoliš i ljudsko zdravlje, kao i o troškovima njihova uklanjanja te priznaju ći 
potrebu produbljivanja znanja i nastavljanja znanstvene i tehni čke suradnje s ciljem boljeg razumijevanja tih problema,  
PRIMJE ĆUJU ĆI KAKO Protokol o nadzoru emisija dušikovih oksida ili njihovih prekograni čnih strujanja, usvojen u Sofiji 
31. listopada 1988., i Protokol o nadzoru emisija hlapivih organskih spojeva ili njihovih prekograni čnih strujanja, usvojen 
u Ženevi 18. studenoga 1991., ve ć sadrže obvezu nadzora emisija dušikovih oksida i hlapivih organskih spojeva te kako 
tehni čki dodaci obaju ovih protokola ve ć sadrže tehni čke smjernice za smanjenje tih emisija,  
TAKO ĐER PRIMJE ĆUJU ĆI KAKO u Protokolu o daljnjem smanjivanju emisije sumpora, usvojenom u Oslu 14. lipnja 
1994., ve ć postoji obveza smanjivanja emisija sumpora, s ciljem doprinosa suzbijanju kiselog taloženja smanjivanjem 
kriti čnog prekora čenja taloženja sumpora koje proizlazi iz kriti čnog optere ćenja kiselosti zbog utjecaja oksidiranih 
sumporovih spojeva u ukupnom kiselom taloženju u 1990.,  
PRIMJE ĆUJU ĆI UZ TO KAKO je ovaj Protokol prvi sporazum ove konvencije koji se posebno bavi smanjivanjem 
dušikovih spojeva,  
IMAJU ĆI NA UMU ČINJENICU KAKO smanjenje emisija ovih tvari može dodatno koristiti za kontrolu drugih one či­ 
šćuju ćih tvari, osobito uklju čuju ći prekograni čne sekundarne čestice aerosola, koje pridonose u čincima na zdravlje ljudi 
vezane uz izloženost čestica u zraku,  
TAKO ĐER imaju ći na umu potrebu izbjegavanja, koliko je to mogu će, poduzimanja mjera usmjerenih na ostvarivanje 
ciljeva ovog Protokola, a koje bi pogoršale zdravlje i probleme vezane uz okoliš,  
PRIMJE ĆUJU ĆI KAKO bi mjere poduzete u cilju smanjenja emisija dušikovih oksida i amonijaka trebale obuhva ćati 
razmatranje punog biogeokemijskog ciklusa dušika i, koliko je to mogu će, ne pove ćavati emisije reaktivnog dušika 
uklju čuju ći dušikov oksid koji bi mogao pogoršati druge probleme vezane uz dušik,  
SVJESNE KAKO metan i ugljikov monoksid emitirani kao posljedica ljudske djelatnosti pridonose, u prisutnosti duši čnih 
oksida i hlapivih organskih spojeva, stvaranju troposferskog ozona, i  
TAKO ĐER SVJESNE obveza koje su stranke preuzele unutar Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime,  
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:  
Članak 1.  
Definicije  
Za svrhe ovog Protokola,  
1. „Konvencija” zna či Konvencija o dalekosežnom prekogra ­
ni čnom one čišćenju zraka, usvojenu u Ženevi 13. stude ­
noga 1979.,  2. „EMEP” zna či Program suradnje na pra ćenju i procjeni 
dalekosežnog prijenosa one čišćuju ćih tvari zraka u Europi,  
3. „Izvršno tijelo” zna či Izvršno tijelo Konvencije, sastavljeno 
sukladno članku 10., stavku 1. Konvencije,  
4. „Komisija” zna či Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda 
za Europu,HR 68 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
5. „Stranke” zna či, ako kontekst ne zahtijeva druk čije, stranke 
ovog Protokola,  
6. „Zemljopisni obuhvat EMEP-a” zna či podru čje odre đeno 
člankom 1. stavkom 4., Protokola uz Konvenciju o dale ­
kosežnom prekograni čnom one čišćenju zraka iz 1979., o 
dugoro čnom financiranju Programa suradnje na pra ćenju i 
procjeni dalekosežnog prijenosa one čišćuju ćih zraka u 
Europi (EMEP-a), usvojenog u Ženevi 28. rujna 1984.,  
7. „Emisija” zna či ispuštanje tvari iz to čkastoga ili difuznog 
izvora u atmosferu,  
8. „Dušikovi oksidi” zna če dušikov oksid i dušikov dioksid, 
izraženi kao dušikov dioksid (NO  2 ), 
9. „Reducirani spojevi dušika” zna če amonijak i njegovi reak ­
cijski proizvodi,  
10. „Sumpor” zna či sve sumporne spojeve, izražene kao 
sumporov dioksid (SO  2 ), 
11. „Hlapivi organski spojevi”, ili „HOS-evi”, zna či, ako nije 
druk čije utvr đeno, sve organske spojeve antropogenog 
karaktera, osim metana, koji pri sun čevoj svjetlosti mogu 
u reakcijama s dušikovim oksidima stvarati fotokemijske 
oksidante,  
12. „Kriti čno optere ćenje” zna či koli činsku procjenu izlože ­
nosti jednoj ili više one čišćuju ćih tvari ispod kojega se, 
prema dosadašnjim spoznajama, ne pojavljuju zna čajni 
štetni u činci na odre đene osjetljive sastavnice okoliša,  
13. „Kriti čne razine” zna či koncentracije one čišćuju ćih tvari u 
atmosferi iznad kojih, prema dosadašnjim spoznajama, 
može do ći do izravnih nepovoljnih u činaka na receptore, 
kao što su ljudi, biljke, ekosustavi ili materijali,  
14. „Podru čje upravljanja emisijama one čišćuju ćih tvari”, ili 
„PEMA”, zna či podru čje odre đeno u dodatku III., prema 
uvjetima iz članka 3. stavka 9.,  
15. „Stacionarni izvor” zna či svaku čvrstu zgradu, gra đevinu, 
objekt, ure đaj ili opremu koja izravno ili neizravno u 
atmosferu emitira ili može emitirati sumpor, dušikove 
okside, hlapive organske spojeve ili amonijak,  16. „Novi stacionarni izvor” zna či svaki stacionarni izvor čija 
je izgradnja odnosno bitna izmjena zapo četa nakon isteka 
godine dana od datuma stupanja na snagu ovoga Proto ­
kola. Nadležna državna tijela odlu čit će je li izmjena bitna 
ili ne, vode ći ra čuna o čimbenicima poput koristi koju 
predmetna izmjena predstavlja za okoliš.  
Članak 2.  
Cilj 
Cilj ovog Protokola je nadzor i smanjenje emisija sumpora, 
dušikovih oksida, amonijaka i hlapivih organskih spojeva, uzro ­
kovanih antropogenim djelovanjem i koje mogu izazvati nepo ­
voljne u činke na ljudsko zdravlje, prirodne ekosustave, materi ­
jale i usjeve, zbog zakiseljavanja, eutrofikacije ili prizemnog 
ozona kao posljedica dalekosežnog prekograni čnog atmosfer ­
skog prijenosa, kao i osiguranje da se, koliko to bude 
mogu će, dugoro čno i stupnjevitim pristupom, vode ći ra čuna o 
napretku znanosti, atmosfersko taloženje odnosno koncentracije 
ne prekora če: 
(a) za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a i 
Kanadu, kriti čna optere ćenja kiselosti, kako se navodi u 
dodatku I.,  
(b) za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, 
kriti čna optere ćenja hranjivim dušikom, kako se navodi 
u dodatku I., i  
(c) za ozon:  
i. za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, 
kriti čne razine ozona, kako se navodi u dodatku I.,  
ii. za Kanadu, kanadski standard za ozon i  
iii. za Sjedinjene Ameri čke Države, Nacionalni standard 
kakvo će vanjskoga zraka za ozon.  
Članak 3.  
Temeljne obveze  
1. Svaka će stranka kojoj je najve ća vrijednost emisije odre ­ 
đena bilo kojom tablicom u dodatku II. smanjiti i održavati na 
smanjenim razinama svoje godišnje emisije u skladu s doti čnim 
najve ćim vrijednostima i vremenskim rokovima koje navodi taj 
dodatak. Svaka će stranka barem nadzirati svoje godišnje emisije 
one čišćuju ćih spojeva u skladu s obvezama iz dodatka II.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 69
2. Svaka će stranka primjenjivati grani čne vrijednosti odre ­ 
đene u dodacima IV., V. i VI. na svaki novi stacionarni izvor 
unutar kategorije stacionarnih izvora navedenih u re čenim 
dodacima, ne kasnije od vremenskog roka predvi đenog u 
dodatku VII. Stranka može, kao drugu mogu ćnost, primjenjivati 
razli čite strategije smanjenja emisija kojima se postižu jednake 
ukupne razine emisija za sve kategorije izvora zajedno.  
3. Svaka će stranka primjenjivati grani čne vrijednosti odre ­ 
đene u dodacima IV., V. i VI. na sve postoje će stacionarne 
izvore unutar kategorije stacionarnih izvora navedenih u 
rečenim dodacima, u mjeri u kojoj je to tehni čki i gospodarski 
izvedivo i vode ći ra čuna o troškovima i prednostima, ne kasnije 
od vremenskog roka predvi đenog u dodatku VII. Stranka može, 
kao drugu mogu ćnost, primjenjivati razli čite strategije smanjenja 
emisija kojima se postižu jednake ukupne razine emisija za sve 
kategorije izvora zajedno ili, za stranke izvan zemljopisnog 
obuhvata EMEP-a, strategije koje su potrebne za postizanje 
nacionalnih ili regionalnih ciljeva u uklanjanju zakiseljavanja i 
udovoljavanju nacionalnim standardima kakvo će zraka.  
4. Grani čne vrijednosti za nova i postoje ća ložišta i procesne 
grija če toplinske snage preko 50 MW  th i nova teška vozila 
stranke će procijeniti na zasjedanju Izvršnog tijela, s ciljem 
izmjene i dopune dodataka IV., V. i VIII., ne kasnije od isteka 
dvije godine od datuma stupanja ovog Protokola na snagu.  
5. Svaka će stranka primjenjivati grani čne vrijednosti za 
goriva i nove pokretne izvore odre đene dodatkom VIII., ne 
kasnije od vremenskih rokova odre đenih u dodatku VII.  
6. Svaka stranka treba primjenjivati najbolje raspoložive 
tehnike na pokretne izvore i na svaki novi ili postoje ći stacio ­
narni izvor, uzimaju ći u obzir smjernice I. do V., usvojene na 
sedamnaestom zasjedanju Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i 
svim njihovim izmjenama.  
7. Svaka će stranka poduzeti odgovaraju će mjere temeljene, 
izme đu ostalog, na znanstvenim i gospodarskim mjerilima kako 
bi smanjila emisije hlapivih organskih spojeva vezane uz 
uporabu proizvoda koji nisu obuhva ćeni dodatkom VI. ili VIII. 
Stranke će, ne kasnije od drugog zasjedanja Izvršnog tijela 
nakon stupanja ovog Protokola na snagu, razmotriti grani čne 
vrijednosti za udio hlapivih organskih spojeva u proizvodima 
koji nisu obuhva ćeni dodatkom VI. ili VIII. i vremenske rokove 
primjene grani čnih vrijednosti, s ciljem usvajanja dodatka o 
proizvodima, zajedno s mjerilima odabira takvih proizvoda.  8. Svaka će stranka, slijedom stavka 10.:  
(a) primjenjivati barem mjere uklanjanja amonijaka odre đene 
u dodatku IX. i  
(b) primjenjivati, gdje to smatra prikladnim, najbolje raspolo ­ 
žive tehnike za sprje čavanje i smanjivanje emisije amoni ­
jaka, kako se navodi u smjernici V., usvojenoj na sedam ­
naestom zasjedanju Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i u 
svim njihovim izmjenama i dopunama.  
9. Stavak 10. primjenjivat će se na svaku stranku:  
(a) čija je ukupna kopnena površina ve ća od 2 milijuna 
četvornih kilometara,  
(b) čije godišnje emisije sumpora, dušikovih oksida, amonijaka 
i/ili hlapivih organskih spojeva koje pridonose zakiseljava ­
nju, eutrofikaciji ili stvaranju ozona u podru čjima u 
nadležnosti jedne ili više drugih stranaka, potje ču prven ­
stveno iz podru čja u njezinoj nadležnosti koje se nalazi na 
popisu PEMA-a u dodatku III. i koja je u tom smislu 
predo čila dokumentaciju u skladu s podstavkom (c),  
(c) koja je, po potpisivanju, ratifikaciji, prihvatu, odobrenju 
odnosno pristupu ovom Protokolu, podnijela opis zemljo ­
pisnog obuhvata jednog ili više PEMA-a za jednu ili više 
one čišćuju ćih tvari, uz popratnu dokumentaciju, za uklju ­ 
čenje u dodatak III., i  
(d) koja je, po potpisivanju, ratifikaciji, prihvatu, odobrenju 
odnosno pristupu ovom Protokolu, navela svoju namjeru 
postupanja u skladu s ovim stavkom.  
10. Od stranke na koju se odnosi ovaj stavak o čekuje se:  
(a) ako se nalazi unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, 
pridržavanje odredbi ovog članka i dodatka II. samo 
unutar odgovaraju ćeg PEMA-a za svaku one čišćuju ću tvar 
za koje je PEMA unutar njezine nadležnosti uklju čeno u 
dodatak III.; ili  
(b) ako se ne nalazi unutar zemljopisnoga obuhvata EMEP-a, 
pridržavanje odredbi stavaka 1., 2., 3., 5., 6. i 7. i dodatka 
II., samo unutar odgovaraju ćeg PEMA-a za svaku one či­ 
šćuju ću tvar (dušikovi oksidi, sumpor i/ili hlapivi organski 
spojevi) za koje je PEMA unutar njezine nadležnosti uklju ­ 
čeno u dodatak III., a ne o čekuje se njezino pridržavanje 
odredbi stavka 8. ni u kojem dijelu podru čja njezine 
nadležnosti.HR 70 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
11. Kanada i Sjedinjene Ameri čke Države će, po ratifikaciji, 
prihvatu, odobrenju odnosno pristupu ovom Protokolu, 
Izvršnom tijelu dostaviti svoje pojedina čne (odgovaraju će) 
obveze smanjenja emisija s obzirom na sumpor, dušikove 
okside i hlapive organske spojeve radi njihovog automatskog 
uklju čenja u dodatak III.  
12. Stranke će, slijedom ishoda prvog razmatranja prema 
članku 10. stavku 2. i ne kasnije od godine dana po okon čanju 
rečene ocjene, zapo četi s pregovorima o daljnjim obvezama 
smanjenja emisija.  
Članak 4.  
Razmjena informacija i tehnologije  
1. Stranke će, sukladno svojim zakonima, propisima i praksi 
i u skladu s njezinim obvezama prema ovom Protokolu, stvarati 
povoljne uvjete kako bi omogu ćile razmjenu informacija, tehno ­
logija i tehnika namijenjenih smanjenju emisija sumpora, duši ­
kovih oksida, amonijaka i hlapivih organskih spojeva, izme đu 
ostalog, kroz promicanje:  
(1) razvoja i dopunjavanja baza podataka o najboljim raspo ­
loživim tehnikama, uklju čuju ći one za pove ćanje 
energetske u činkovitosti, plamenika s malim emisijama i 
dobre prakse zaštite okoliša u poljoprivredi,  
(2) razmjene informacija i iskustava u razvoju manje štetnih 
prometnih sustava,  
(3) izravnih industrijskih doticaja i suradnje, uklju čuju ći zajed ­
ni čka ulaganja,  
(4) pružanja tehni čke pomo ći. 
2. U promicanju djelatnosti iz stavka 1., svaka će stranka 
stvoriti povoljne uvjete kako bi omogu ćila doticaje i suradnju 
me đu odgovaraju ćim organizacijama i pojedincima u privatnom 
i javnom sektoru, koji mogu osigurati tehnologiju, usluge plani ­
ranja i upravljanja, opremu ili sredstva.  
Članak 5.  
Svijest javnosti  
1. Svaka će stranka, sukladno svojim zakonima, propisima i 
praksi, promicati pružanje informacija svekolikoj javnosti, uklju ­ 
čuju ći informacije o:  (a) godišnjim nacionalnim emisijama sumpora, dušikovih 
oksida, amonijaka i hlapivih organskih spojeva i napredak 
prema postizanju nacionalnih gornjim vrijednostima 
emisija ili drugim obvezama iz članka 3.,  
(b) taloženju i koncentracijama odgovaraju ćih one čišćuju ćih 
tvari i, gdje je to primjenjivo, taloženje i koncentracije u 
odnosu na kriti čna optere ćenja i razine iz članka 2.,  
(c) razinama troposferskog ozona, i  
(d) strategijama i mjerama koje se primjenjuju ili će se primje ­
njivati za smanjivanje problema one čišćenja zraka kojima 
se bavi ovaj protokol, a koji su navedeni u članku 6.  
2. Uz to, svaka stranka može omogu ćiti javnu dostupnost 
informacija u pogledu smanjivanja emisija, uklju čuju ći informa ­
cije o:  
(a) manje štetnim gorivima, obnovljivoj energiji i energetskoj 
efikasnosti, uklju čuju ći njihovu uporabu u prometu,  
(b) hlapivim organskim spojevima u proizvodima, uklju čuju ći 
ozna čivanje,  
(c) mogu ćnostima gospodarenja otpadom koji sadrži hlapive 
organske spojeve, koje stvara stanovništvo,  
(d) dobroj poljoprivrednoj praksi usmjerenoj na smanjenje 
emisija amonijaka,  
(e) u čincima na zdravlje i okoliš vezanima uz one čišćuju će 
tvari na koje se odnosi ovaj protokol, i  
(f) koracima koje pojedinci i industrije mogu poduzeti kako 
bi pomogli smanjenju emisija one čišćuju ćih tvari na koja 
se odnosi ovaj Protokol.  
Članak 6.  
Strategije, politike, programi, mjere i informacije  
1. Svaka će stranka, prema potrebi i na temelju čvrstih znan ­
stvenih i gospodarskih mjerila, kako bi omogu ćila provedbu 
svojih obveza prema članku 3.:  
(a) usvojiti prate će strategije, politike i mjere bez preko ­
mjernog odga đanja, po stupanju ovog Protokola na 
snagu za doti čnu stranku,HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 71
(b) primjenjivati mjere kojima će nadzirati i smanjivati emisije 
sumpora, dušikovih oksida, amonijaka i hlapivih organskih 
spojeva,  
(c) primjenjivati mjere kojima će poticati porast energetske 
efikasnosti i uporabu obnovljive energije,  
(d) primjenjivati mjere kojima će smanjivati uporabu one či­ 
šćuju ćih goriva,  
(e) razvijati i uvoditi manje štetne prometne sustave i promi ­
cati upravlja čke prometne sustave koji će utjecati na 
smanjenje ukupnih emisija iz cestovnog prometa,  
(f) primjenjivati mjere kojima će poticati razvoj i uvo đenje 
nisko-one čišćuju ćih procesa i proizvoda, vode ći ra čuna o 
smjernicama I. do V., usvojenima na sedamnaestom zasje ­
danju Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i svih njihovih 
izmjena,  
(g) poticati provedbu programa upravljanja, uklju čuju ći 
dobrovoljne programe, s ciljem smanjenja emisija i 
uporabu ekonomskih instrumenata, vode ći ra čuna o 
smjernici VI., usvojenoj na sedamnaestom zasjedanju 
Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i svih njezinih izmjena,  
(h) provoditi i razra đivati politiku i mjere u skladu s vlastitim 
nacionalnim okolnostima, kao što je postupno smanjenje 
ili ukidanje tržišnih nedostataka, fiskalnih poticaja, 
poreznih ili carinskih olakšica i subvencija u svim sekto ­
rima u kojima dolazi do emisije sumpora, dušikovih 
oksida, amonijaka i hlapivih organskih spojeva, a koji se 
odvijaju suprotno cilju ovog Protokola, te primjenjivati 
tržišne instrumente i  
(i) primjenjivati mjere, gdje je to isplativo, smanjenja emisija 
iz otpadnih proizvoda koji sadrže hlapive organske tvari.  
2. Svaka će stranka prikupljati i održavati informacije o slje ­
de ćem: 
(a) stvarnim razinama emisija sumpora, dušikovih spojeva i 
hlapivih organskih spojeva, kao i koncentracija navedenih 
spojeva i ozona u zraku i njihovog taloženja, vode ći 
ra čuna, za one stranke unutar zemljopisnog obuhvata 
EMEP-a, o planu rada EMEP-a, i  (b) u čincima koncentracija sumpora, duši čnih spojeva, 
hlapivih organskih spojeva i ozona u zraku i njihovog 
taloženja na ljudsko zdravlje, kopnene i vodene ekosustave 
i materijale.  
3. Svaka stranka može poduzeti mjere strože od onih koje 
zahtijeva ovaj Protokol.  
Članak 7.  
Izvješ ćivanje  
1. Sukladno svojim zakonima i propisima u skladu s obve ­
zama prema ovom Protokolu:  
(a) Svaka će stranka, putem izvršnog tajnika Komisije, izvje ­ 
šćivati Izvršno tijelo, u vremenskim razmacima koje 
odrede stranke na zasjedanju Izvršnoga tijela, o mjerama 
koje je poduzela glede provedbe ovog Protokola. Osim 
toga:  
i. kada stranka u odnosu na članak 3. stavke 2. i 3., 
primjenjuje razli čite strategije smanjenja emisija, ona 
mora dokumentirati primijenjene strategije i svoje 
pridržavanje uvjeta iz tog stavka,  
ii. kada stranka utvrdi tehni čku ili gospodarsku neizvedi ­
vost odre đene grani čne vrijednosti iz članka 3. stavka 
3., uzimaju ći u obzir troškove i prednosti, doti čna će 
stranka o tome izvijestiti i dati obrazloženje.  
(b) Svaka stranka koja se nalazi unutar zemljopisnoga obuh ­
vata EMEP-a će, putem izvršnog tajnika Komisije, proslje ­ 
đivati EMEP-u, u vremenskim razmacima koje će odrediti 
Upravlja čko tijelo EMEP-a, a odobriti stranke na zasjedanju 
Izvršnoga tijela, sljede će informacije:  
i. razine emisija sumpora, dušikovih oksida, amonijaka i 
hlapivih organskih spojeva, koriste ći se najmanje 
metodologijama i vremenskom i prostornom 
raš člambom utvr đenima od strane Upravlja čkog 
tijela EMEP-a,  
ii. razine emisija svake tvari i referentne godine (1990.), 
koriste ći se istim metodologijama i vremenskom i 
prostornom raš člambom,HR 72 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
iii. podatke o o čekivanim emisijama i teku ćim planovima 
smanjenja, i  
iv. gdje smatra prikladnim, sve izvanredne okolnosti koje 
opravdavaju emisije koje su privremeno više od 
najve ćih vrijednosti za jedno ili više one čišćuju ćih 
tvari.  
(c) Stranke koje se nalaze u podru čjima izvan zemljopisnoga 
obuhvata EMEP-a proslje đivat će Izvršnom tijelu sli čne 
informacije kao u podstavku (b), ako se to od njih zatraži.  
2. Informacije o kojima će se izvješ ćivati sukladno stavku 
1.(a) moraju biti u skladu s odlukom o obliku i sadržaju koju 
će usvojiti stranke na zasjedanju Izvršnoga tijela. Uvjeti ove 
odluke će se prema potrebi razmotriti, kako bi se utvrdile even ­
tualne dodatne sastavnice glede oblika odnosno sadržaja infor ­
macija koje treba uklju čiti u izvješ ća. 
3. Pravodobno prije svakoga godišnjeg zasjedanja Izvršnog 
tijela EMEP će dostaviti sljede će informacije:  
(a) koncentracije sumpora i dušikovih oksida u zraku i 
njihovo taloženje kao i, gdje je to dostupno, koncentracije 
hlapivih organskih spojeva i ozona u zraku i  
(b) prora čun sadržaja sumpora i oksidiranog kao i reduci ­
ranog dušika i odgovaraju će informacije o dalekosežnom 
prijenosu ozona i njegovih prethodnika.  
Stranke koje se nalaze u podru čjima izvan zemljopisnoga obuh ­
vata EMEP-a dostavljat će sli čne informacije ako Izvršno tijelo to 
od njih zatraži.  
4. Izvršno tijelo će, u skladu s člankom 10. stavkom 2.(b) 
Konvencije, organizirati pripremu informacija o u čincima talo ­ 
ženja sumpora i dušikovih spojeva i koncentracija ozona.  
5. Stranke će, u redovitim razmacima, na zasjedanjima 
Izvršnog tijela organizirati pripremu dopunjenih informacija o 
izra čunatoj i me đunarodno najdjelotvornijoj raspodjeli 
smanjenja emisija za države unutar zemljopisnog obuhvata 
EMEP-a, uz pomo ć modela cjelovite procjene, uklju čuju ći 
modele atmosferskog prijenosa, s ciljem dodatnog smanjenja, 
za potrebe članka 3. stavka 1., razlike izme đu stvarnog talo ­ 
ženja sumpora i duši čnih spojeva i vrijednosti kriti čnih optere ćenja, kao i razlike izme đu stvarnih koncentracija ozona i 
kriti čnih razina ozona odre đenih u dodatku I., ili pak alter ­
nativne metode procjene koje odobre stranke na zasjedanju 
Izvršnog tijela.  
Članak 8.  
Istraživanje, razvoj i pra ćenje  
Stranke će poticati istraživanje, razvoj, pra ćenje stanja i suradnju 
u svezi s:  
(a) me đunarodnim uskla đivanjem metoda izra čunavanja i 
procjene nepovoljnih u činaka vezanih uz tvari kojima se 
bavi ovaj Protokol, koje bi se rabile u odre đivanju kriti čnih 
optere ćenja i kriti čnih razina i, gdje je to prikladno, 
razradom postupaka takvog uskla đivanja,  
(b) usavršavanjem baza podataka o emisijama, osobito onih o 
amonijaku i hlapivim organskim spojevima,  
(c) usavršavanjem tehnika pra ćenja stanja i sustava i modeli ­
ranja prijenosa, koncentracija i taloženja sumpora, duši ­
kovih spojeva i hlapivih organskih spojeva, kao i stvaranja 
ozona i sekundarnih čestica,  
(d) usavršavanjem znanstvenog razumijevanja o dugoro čnoj 
sudbini emisija i njihovom u činku na hemisferne poza ­
dinske koncentracije sumpora, dušika, hlapivih organskih 
spojeva, ozona i čestica, s naglaskom, posebno, na kemiju 
slobodne troposfere i potencijal me đukontinentalnog stru ­
janja one čišćuju ćih tvari,  
(e) daljnjom razradom op će strategije smanjenja nepovoljnih 
učinaka zakiseljavanja, eutrofikacije i fotokemijskog one či­ 
šćenja, uklju čuju ći sinergisti čke i kombinirane u činke;  
(f) strategijama za daljnje smanjenje emisija sumpora, duši ­
kovih oksida, amonijaka i hlapivih organskih spojeva na 
temelju kriti čnih optere ćenja i kriti čnih razina kao i na 
tehni čkom razvoju, te usavršavanje modela cjelovite 
procjene za izra čunavanje me đunarodno najdjelotvornije 
raspodjele smanjenja emisija, vode ći ra čuna o potrebi 
izbjegavanja prekomjernih troškova za bilo koju stranku. 
Poseban naglasak treba biti na emisijama iz poljoprivrede i 
prometa,HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 73
(g) utvr đivanjem vremenskih trendova i znanstvenog shva ­ 
ćanja širih u činaka sumpora, dušika i hlapivih organskih 
spojeva i fotokemijskog one čišćenja na ljudsko zdravlje, 
uklju čuju ći njihov doprinos koncentracijama čestica, na 
okoliš, osobito zakiseljavanje i eutrofikaciju te na materi ­
jale, osobito povijesne i kulturne spomenike, uzimaju ći u 
obzir odnos izme đu sumpornih oksida, dušikovih oksida, 
amonijaka, hlapivih organskih spojeva i troposferskog 
ozona,  
(h) tehnologijama smanjivanja emisija i tehnologijama i tehni ­
kama poboljšanja energetske u činkovitosti, o čuvanja 
energije i uporabe obnovljive energije,  
(i) djelotvornoš ću tehnika za uklanjanje amonijaka na 
seoskim gospodarstvima i njihovim u činkom na lokalno 
i regionalno taloženje,  
(j) upravljanjem zahtjevima u prometu i razvojem i promica ­
njem manje štetnih vrsta prijevoza,  
(k) koli činskim izražavanjem i, gdje je to mogu će, gospodar ­
skim vrednovanjem dobrobiti za okoliš i ljudsko zdravlje 
nastalih smanjenjem emisija sumpora, dušikovih oksida, 
amonijaka i hlapivih organskih spojeva, i  
(l) razvojem instrumenata pomo ću kojih će metode i rezultati 
ovoga rada postati široko primjenjivi i dostupni.  
Članak 9.  
Poštivanje  
Poštivanje obveza koje su stranke preuzele u okviru ovog Proto ­
kola redovito će se razmatrati. Provedbeni odbor, uspostavljen 
odlukom 1997/2 Izvršnog tijela na njegovom petnaestom zasje ­
danju, provodit će takvo razmatranje i izvješ ćivati na sastancima 
stranaka unutar Izvršnog tijela, sukladno uvjetima iz dodatka 
navedenoj odluci, uklju čuju ći sve njezine izmjene i dopune.  
Članak 10.  
Razmatranje od strane stranaka na zasjedanjima izvršnoga 
tijela  
1. Stranke će, na zasjedanjima Izvršnog tijela, sukladno 
stavku 2.(a) članka 10. Konvencije, razmatrati informacije što su ih dostavile stranke, EMEP i pomo ćna tijela Izvršnog tijela, 
podatke o utjecaju koncentracija i taloženja sumpora i dušikovih 
spojeva i fotokemijskog one čišćenja te izvješ ća Provedbenog 
odbora iz članka 9.  
2. (a) Stranke će, na zasjedanjima Izvršnog tijela, 
razmatrati obveze koje proizlaze iz ovog Protokola, 
uklju čuju ći: 
i. njihove obveze vezane uz izra čunate i me đu­
narodno najdjelotvornije raspodjele smanjenja 
emisija iz članka 7. stavka 5. gore i  
ii. prikladnost obveza i napredak postignut na 
putu prema ostvarenju ciljeva ovog Protokola.  
(b) Takva razmatranja uzimat će u obzir najbolje 
dostupne znanstvene informacije o u čincima zakise ­
ljavanja, eutrofikacije i fotokemijskog one čišćenja, 
uklju čuju ći procjene svih bitnih zdravstvenih 
učinaka, kriti čnih razina i optere ćenja, razvoja i 
usavršavanja modela cjelovite procjene, tehnološki 
razvoj, promjenjive gospodarske uvjete, napredak 
napravljen na bazama podataka o emisijama i tehni ­
kama smanjivanja, s osobitim osvrtom na amonijak i 
hlapive organske spojeve, te ispunjenje obveza koje 
se ti ču razina emisija.  
(c) Postupke, metode i vremenski raspored takvih 
razmatranja odredit će stranke na zasjedanju 
Izvršnoga tijela. Prvo takvo razmatranje po čet će 
ne kasnije od godine dana po stupanju na snagu 
ovog Protokola.  
Članak 11.  
Rješavanje sporova  
1. U slu čaju spora izme đu bilo koje dvije ili više stranaka u 
vezi s tuma čenjem odnosno primjenom ovog Protokola, stranke 
o kojima je rije č zatražit će rješenje spora putem pregovora ili 
na bilo koji drugi miroljubivi na čin po svom izboru. Stranke u 
sporu o istom će obavijestiti Izvršno tijelo.HR 74 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
2. Prilikom ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupa ovom 
Protokolu, ili u bilo kojem trenutku nakon toga, stranka koja 
nije organizacija regionalne gospodarske integracije može izja ­
viti u pisanoj ispravi podnesenoj depozitaru da u pogledu bilo 
kojeg spora u vezi s tuma čenjem ili primjenom Protokola, priz ­
naje kao obvezno ipso facto i bez posebnog dogovora, u 
odnosu na svaku stranku koja je prihvatila istu obvezu, jedno 
od ili oba sljede ća sredstva za rješavanje sporova:  
(a) podnošenje spora Me đunarodnom sudu,  
(b) arbitražu sukladno postupcima što će ih usvojiti stranke 
na zasjedanju Izvršnog tijela, što je prije mogu će, u 
dodatku o arbitraži.  
Stranka koja predstavlja organizaciju regionalne gospodarske 
integracije može podnijeti izjavu u istu svrhu, a u vezi s arbi ­
tražom sukladno postupcima o kojima se govori u prethodnom 
podstavku (b).  
3. Izjava dana na temelju stavka 2. ostaje na snazi sve do 
isteka, sukladno vlastitim odredbama, ili tri mjeseca nakon što 
pisana obavijest o njenom opozivu bude predana depozitaru.  
4. Nova izjava, obavijest o opozivu ili pak istek izjave ne će 
ni na koji na čin utjecati na teku ći postupak Me đunarodnoga 
suda odnosno arbitražnog suda, osim ako stranke u sporu ne 
odlu če druk čije. 
5. Osim u slu čaju da su stranke u sporu prihvatile isti na čin 
rješavanja spora iz stavka 2., ako dvanaest mjeseci po obavijesti 
jedne stranke drugoj o postojanju spora me đu njima, re čene 
stranke nisu bile u stanju riješiti spor putem sredstava navedenih 
u stavku 1., spor će, na zahtjev bilo koje od strana u sporu, biti 
podnesen na mirenje.  
6. Sukladno stavku 5. bit će osnovan odbor za mirenje. 
Odbor će biti sastavljen od jednakog broja članova što ih je 
imenovala svaka od zainteresiranih stranaka, ili, tamo gdje 
stranke u mirenju dijele iste interese, od strane skupine koja 
te interese i sama dijeli, te predsjedavaju ćega kojeg će zajedno 
odabrati na navedeni na čin imenovani članovi. Odbor će doni ­
jeti preporuku, koju će stranke u sporu razmotriti u dobroj 
vjeri.  Članak 12.  
Dodaci  
Dodaci ovom Protokolu čine sastavni dio Protokola.  
Članak 13.  
Izmjene i dopune i prilagodbe  
1. Svaka stranka može predložiti izmjene i dopune ovog 
Protokola. Svaka stranka Konvencije može predložiti prilagodbu 
dodatka II. Protokola dodavanjem mu imena, zajedno s razi ­
nama emisija, najve ćim vrijednostima emisija i postotkom 
smanjenja emisija.  
2. Predložene izmjene i dopune i prilagodbe u pisanom 
obliku se podnose izvršnom tajniku Komisije, koji će iste priop ­ 
ćiti svim strankama. Stranke će raspraviti tako predložene 
izmjene i dopune i prilagodbe na idu ćem zasjedanju Izvršnog 
tijela, pod uvjetom da je izvršni tajnik strankama priop ćio prije ­
dloge najmanje devedeset dana unaprijed.  
3. Izmjene i dopune ovog Protokola uklju čuju ći izmjene i 
dopune dodataka II. do IX. usvojit će se konsenzusom stranaka 
prisutnih na zasjedanju Izvršnog tijela, a za stranke koje su ih 
prihvatile stupit će na snagu devedesetog dana nakon datuma 
kada je dvije tre ćine stranaka položilo kod depozitara svoje 
isprave o prihvatu navedenih izmjena i dopuna. Izmjene i 
dopune će za bilo koju drugu stranku stupiti na snagu devede ­
setoga dana nakon datuma kada je stranka položila kod depo ­
zitara svoju ispravu o prihvatu navedenih izmjena i dopuna.  
4. Izmjene i dopune dodataka ovom Protokolu, osim doda ­
taka navedenih u stavku 3., usvojit će se konsenzusom stranaka 
nazo čnih na zasjedanju Izvršnoga tijela. Po isteku devedeset 
dana nakon datuma kada ih izvršni tajnik Komisije priop ći 
strankama, sve izmjene i dopune takvih dodataka stupit će na 
snagu za one stranke koje nisu depozitaru podnijele obavijesti 
sukladno odredbama stavka 5., pod uvjetom da najmanje 
šesnaest stranaka nije podnijelo takvu obavijest.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 75
5. Ako neka stranka nije u mogu ćnosti odobriti izmjenu i 
dopunu dodatka, osim dodatka navedenog u stavku 3., o tome 
će u pisanom obliku izvijestiti depozitara u roku od devedeset 
dana nakon datuma obavijesti o usvajanju navedene izmjene i 
dopune. Depozitar će bez odga đanja izvijestiti sve stranke o 
svakoj takvoj zaprimljenoj obavijesti. Svaka stranka može u 
bilo koje vrijeme zamijeniti svoju prethodnu obavijest prihva ća­
njem te, po polaganju isprave o prihvatu kod depozitara, 
izmjena i dopuna takvoga dodatka stupa na snagu za tu 
stranku.  
6. Prilagodbe dodatka II. usvojit će se konsenzusom stranaka 
nazo čnih na zasjedanju Izvršnog tijela i stupiti na snagu za sve 
stranke ovog Protokola devedesetog dana koji slijedi nakon 
datuma kada izvršni tajnik Komisije u pisanom obliku doti čne 
stranke obavijesti o usvajanju prilagodbe.  
Članak 14.  
Potpisivanje  
1. Ovaj će Protokol biti otvoren za potpisivanje u Gothen ­
burgu (Švedska) od 30. studenoga do 1. prosinca 1999., a 
potom u sjedištu Ujedinjenih naroda u New Yorku do 
30. svibnja 2000., državama članicama Komisije, kao i drža ­
vama sa savjetodavnim statusom pri Komisiji, sukladno stavku 
8. Rezolucije broj 36. (IV) Gospodarskog i socijalnog vije ća od 
28. ožujka 1947., te od strane organizacija regionalnih gospo ­
darskih integracija što ih čine suverene države članice Komisije 
ovlaštene za pregovaranje, sklapanje i primjenu me đunarodnih 
ugovora po pitanjima obuhva ćenima Protokolom, pod uvjetom 
da su države i organizacije o kojima je rije č stranke Konvencije i 
navedene su u dodatku II.  
2. U pitanjima unutar njihovih ovlasti, takve će organizacije 
regionalnih gospodarskih integracija sa svoje strane izvršavati 
prava i ispunjavati obveze što ih ovaj Protokol dodjeljuje 
njihovim državama članicama. U takvim slu čajevima države 
članice navedenih organizacija ne će mo ći pojedina čno izvršavati 
rečena prava.  
Članak 15.  
Ratifikacija, prihvat, odobrenje i pristup  
1. Ovaj Protokol podliježe ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju 
od strane potpisnica.  
2. Ovaj će Protokol biti otvoren za pristup od 31. svibnja 
2000. državama i organizacijama koje udovoljavaju uvjetima iz 
članka 14. stavka 1.  3. Isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu 
polažu se kod depozitara.  
Članak 16.  
Depozitar  
Glavni tajnik Ujedinjenih naroda obavlja dužnost depozitara.  
Članak 17.  
Stupanje na snagu  
1. Ovaj Protokol stupa na snagu devedesetog dana od 
datuma polaganja kod depozitara šesnaeste isprave o ratifikaciji, 
prihvatu, odobrenju ili pristupu.  
2. Za svaku državu i organizaciju koja udovoljava zahtjevima 
iz članka 14. stavka 1. koja ratificira, prihvati ili odobri ovaj 
Protokol, ili istom pristupa nakon polaganja šesnaeste isprave o 
ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu, Protokol stupa na 
snagu devedesetog dana od datuma kada takva stranka položi 
svoju ispravu o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu.  
Članak 18.  
Povla čenje  
U svakom trenutku po proteku pet godina od datuma kada je 
ovaj Protokol stupio na snagu za neku stranku, ta se stranka 
može iz njega povu ći pisanom obaviješ ću depozitaru. Svako 
takvo povla čenje stupa na snagu nakon isteka devedesetog 
dana od datuma na koji je depozitar zaprimio obavijest o povla ­ 
čenju, ili onog kasnijeg datuma koji se može navesti u obavijesti 
o povla čenju.  
Članak 19.  
Vjerodostojni tekstovi  
Izvornik ovog Protokola, čiji su engleski, francuski i ruski tekst 
jednako vjerodostojni, položit će se kod glavnog tajnika Ujedi ­
njenih naroda.  
U POTVRDU TOGA, niže potpisani, u tu svrhu propisno ovla ­ 
šteni, potpisali su ovaj Protokol.  
Sastavljeno u Gothenburgu (Švedska), 30. studenoga 1999.HR 76 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
DODATAK I.  
KRITI ČNA OPTERE ĆENJA I RAZINE  
I. KRITI ČNA OPTERE ĆENJA KISELOSTI  
A. Za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a  
1. Kriti čna optere ćenja kiselosti, iz članka 1., za ekosustave, utvr đuju se u skladu s Priru čnikom o metodologijama i 
mjerilima za kartiranje kriti čnih razina/optere ćenja i zemljopisnih podru čja u kojima su oni prekora čeni u okviru 
Konvencije. To je najve ća koli čina kiselih taloga koje dugoro čno bez ošte ćenja može podnijeti neki ekosustav. Kod 
odre đivanja kriti čnih optere ćenja kiselosti za dušik uzimaju u obzir procesi uklanjanja dušika unutar ekosustava 
(npr. „hvatanje” dušika biljkama). To nije slu čaj s kriti čnim optere ćenjima kiselosti sumpora. Objedinjeno kriti čno 
optere ćenje kiselosti sumpora i dušika uzima u obzir duš ik samo kada je taloženje dušika ve će od procesa 
uklanjanja dušika unutar ekosustava. Sva kriti čna optere ćenja o kojima izvješ ćuju stranke sažeta su za potrebe 
modela cjelovite procjene koji služi kao smjernica za odre đivanje gornjih vrijednosti emisija u dodatku II.  
B. Za stranke u Sjevernoj Americi  
2. Za isto čnu Kanadu, kriti čno optere ćenje sumporom i dušikom u šumskim ekosustavima utvr đeno je znanstvenim 
metodologijama i mjerilima (Kanadska procjena kiselih kiša iz 1997.) koji su sli čni onima u Priru čniku o meto ­
dologijama i mjerilima za kartiranje kriti čnih razina/optere ćenja i zemljopisnih podru čja u kojima su oni prekora ­ 
čeni u okviru Konvencije. U isto čnoj Kanadi vrijednost kriti čnih optere ćenja kiselosti odre đena člankom 1., odnosi 
se na sulfate u oborinama, izražene u kg/ha/god. Pokrajina Alberta u zapadnoj Kanadi, gdje su razine taloženja 
trenuta čno ispod granica koje bi mogle utjecati na okoliš, usvojila je generi čke sustave klasifikacije kriti čnih 
optere ćenja koji se koriste u Europi za odre đivanje potencijalne kiselosti tla. Potencijalna se kiselost odre đuje 
oduzimanjem ukupnog (mokrog i suhog) taloženja bazi čnih kationa od taloženja sumpora i dušika. Uz kriti čna 
optere ćenja potencijalne kiselosti, u Alberti su uspostavljena ciljna optere ćenja i pra ćenje optere ćenja za nadgledanje 
emisija zakiseljavanja.  
3. Za Sjedinjene Ameri čke Države, u činak zakiseljavanja odre đuje se procjenom osjetljivosti ekosustava, ukupne 
optere ćenosti zakiseljuju ćim tvarima unutar ekosustava i nesigurnosti povezanih s procesom uklanjanja dušika u 
ekosustavu.  
4. Ova optere ćenja i u činci rabe se u modelima cjelovite procjene i služe kao smjernica za odre đivanje najve ćih 
vrijednosti i/ili smanjenja emisija za Kanadu i Sjedinjene Ameri čke Države u dodatku II.  
II. KRITI ČNA OPTERE ĆENJA HRANJIVOG DUŠIKA  
Za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a  
5. Kriti čna optere ćenja ekosustava hranjivim dušikom (eutrofikacija), iz članka 1., utvr đuju se u skladu s Priru čnikom o 
metodologijama i mjerilima za kartiranje kriti čnih razina/optere ćenja i zemljopisnih podru čja u kojima su oni 
prekora čeni u okviru Konvencije. To je najve ća koli čina taloženja dušika koji utje če na eutrofikaciju koje dugoro čno 
bez ošte ćenja može podnijeti neki ekosustav. Sva kriti čna optere ćenja o kojima izvješ ćuju stranke sažeta su za 
potrebe modela cjelovite procjene koji služi kao smjernica za odre đivanje najve ćih vrijednosti emisija u dodatku II.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 77
III. KRITI ČNE RAZINE OZONA  
A. Za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a  
6. Kriti čne razine ozona, iz članka 1., utvr đuju se radi zaštite biljaka u skladu s Priru čnikom o metodologijama i 
mjerilima za kartiranje kriti čnih razina/optere ćenja i zemljopisnih podru čja u kojima su oni prekora čeni u okviru 
Konvencije. One se izražavaju kao ukupna izloženost preko grani čne koncentracije ozona, koja iznosi 40 ppb 
(dijelova na bilijun obujma). Ovaj indeks izloženosti ozna čuje se AOT40 (akumulirana izloženost preko grani čne 
vrijednosti 40 ppb). AOT40 se izra čunava kao zbroj razlika izme đu satne koncentracije (u ppb) i 40 ppb za svaki 
sat u kojem koncentracija prekora čuje 40 ppb.  
7. Za odre đivanje ugroženih podru čja u kojima je prije đena kriti čna razina ozona korištena je dugoro čna kriti čna 
razina ozona za usjeve, s indeksom AOT40 od 3 000 ppb/h za razdoblje svibanj-srpanj (tipi čno razdoblje uzgoja) i 
vrijeme dnevnog svjetla. Cilj modela cjelovite procjene, koji u ovom Protokolu služi kao smjernica za odre đivanje 
najve ćih vrijednosti emisija u dodatku II., bilo je specifi čno smanjenje vrijednosti koje prelaze kriti čne vrijednosti. 
Smatra se kako dugoro čna kriti čna razina ozona za usjeve štiti i druge biljke, kao što je drve će i prirodna vegetacija. 
Znanstvenici rade na razvoju raznovrsnijeg tuma čenja prelaženja kriti čnih razina ozona za vegetaciju.  
8. Kriti čna razina ozona za ljudsko zdravlje izražena je u Smjernici o kakvo ći zraka Svjetske zdravstvene organizacije 
(WHO), gdje je razina ozona 120 μg/m  3 kao 8-satni prosjek. U suradnji s Regionalnim uredom WHO-a za Europu 
(WHO/EURO), kriti čna razina izražena kao AOT60 (akumulirana izloženost preko grani čne vrijednosti 60 ppb, tj. 
120 μg/m  3 ), izra čunata za jednogodišnje razdoblje, usvojena je kao zamjena za WHO-vu Smjernicu o kakvo ći zraka, 
za potrebe modela cjelovite procjene. Ovime su odre đena ugrožena podru čja u kojima je prekora čena kriti čna 
razina. Cilj modela cjelovite procjene, koji u ovom Protokolu služi kao smjernica za odre đivanje najve ćih vrijednosti 
emisija u dodatku II., bilo je specifi čno smanjenje vrijednosti koje prelaze kriti čne. 
B. Za stranke u Sjevernoj Americi  
9. Za Kanadu se kriti čne razine ozona utvr đuju radi zaštite ljudskog zdravlja i okoliša i rabe za uspostavu kanadskog 
standarda za ozon. Najve će vrijednosti emisija u dodatku II. odre đene su prema razini potrebnoj za postizanje 
kanadskog standarda za ozon.  
10. Za Sjedinjene Ameri čke Države su kriti čne razine ozona utvr đene radi zaštite javnog zdravlja i zaštite javne 
dobrobiti od svih poznatih ili o čekivanih nepovoljnih u činaka, a rabe se za uspostavu nacionalnog standarda 
kakvo će vanjskog zraka. Model cjelovite procjene i standard kakvo će zraka služe kao smjernice za odre đivanje 
najve ćih vrijednosti i/ili smanjenja emisija za Sjedinjene Ameri čke Države u dodatku II.HR 78 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
DODATAK II.  
GORNJE GRANICE EMISIJA  
Gornje granice emisija navedene u sljede ćim tablicama odnose se na odredbe članka 3. stavka 1. i 10. ovog Protokola. 
Razine emisija iz 1980. i 1990. i postotak smanjenja emisija navedeni su samo kao informacije.  
Tablica 1. Gornje granice emisija za sumpor (tisu će tona SO  2 godišnje)  
Stranka  Razine emisija  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  1980.  1990.  
Armenija  141  73  73  0 %  
Austrija  400  91  39  -57 %  
Bjelorusija  740  637  480  -25 %  
Belgija  828  372  106  -72 %  
Bugarska  2 050  2 008  856  -57 %  
Kanada nacionalno (  a ) 4 643  3 236  
PEMA (SOMA)  3 135  1 873  
Hrvatska  150  180  70  -61 %  
Češka Republika  2 257  1 876  283  -85 %  
Danska  450  182  55  -70 %  
Finska  584  260  116  -55 %  
Francuska  3 208  1 269  400  -68 %  
Njema čka 7 514  5 313  550  -90 %  
Gr čka 400  509  546  7 %  
Ma đarska  1 633  1 010  550  -46 %  
Irska  222  178  42  -76 %  
Italija  3 757  1 651  500  -70 %  
Latvija  —  119  107  -10 %HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 79
Stranka  Razine emisija  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  1980.  1990.  
Lihtenštajn  0,39  0,15  0,11  -27 %  
Litva  311  222  145  -35 %  
Luksemburg  24  15  4  -73 %  
Nizozemska  490  202  50  -75 %  
Norveška  137  53  22  -58 %  
Poljska  4 100  3 210  1 397  -56 %  
Portugal  266  362  170  -53 %  
Republika Moldova  308  265  135  -49 %  
Rumunjska  1 055  1 311  918  -30 %  
Ruska Federacija (  b ) 7 161  4 460  
PEMA  1 062  1 133  635  -44 %  
Slova čka 780  543  110  -80 %  
Slovenija  235  194  27  -86 %  
Španjolska (  b ) 2 959  2 182  774  -65 %  
Švedska  491  119  67  -44 %  
Švicarska  116  43  26  -40 %  
Ukrajina  3 849  2 782  1 457  -48 %  
Ujedinjeno Kraljevstvo  4 863  3 731  625  -83 %  
Sjedinjene Ameri čke Države (  c ) 
Europska Zajednica  26 456  16 436  4 059  -75 %  
( a ) Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja, ili pristupa ovom Protokolu Kanada će dostaviti najve ću vrijednost emisije sumpora, bilo na 
nacionalnoj razini ili za PEMA i nastojat će navesti gornju grani čnu vrijednost za 2010. godinu. PEMA za sumpor bit će SOMA 
(Sulphur Oxides Management Area – podru čje upravljanja sumpornim oksidima) odre đen prema dodatku III Protokola o daljnjem 
smanjenju emisija sumpora, usvojenog u Oslu 14. lipnja 1994., kao SOMA za jugoisto čnu Kanadu. To je podru čje od 1 milijuna km  2 
koje obuhva ća cjelokupni teritorij pokrajina Prince Edward Island, Nova Scotia i New Brunswick, cjelokupni teritorij pokrajine Quebec 
južno od ravne linije koja spaja Havre i St.Pierre na sjevernoj obali zaljeva Saint Lawrence i to čku na kojoj granica izme đu pokrajina 
Quebec i Ontario presijeca obalu zaljeva James te cjelokupni teritorij pokrajine Ontario južno od ravne linije koja spaja to čku na kojoj 
granica izme đu pokrajina Quebec i Ontario presijeca obalu zaljeva James i rijeku Nipigon u blizini sjeverne obale jezera Superior. 
( b ) Broj čani iznosi odnose se na europski dio unutar podru čja EMEP-a. 
( c ) Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja, ili pristupa ovom Protokolu, Sjedinjene Ameri čke Države će za uklju čenje u ovaj dodatak 
dostaviti: (a) specifi čne mjere smanjenja emisija sumpora primjenjive na pokretne i stacionarne izvore, koje se primjenjuju ili na 
nacionalnoj razini ili za PEMA ako je ova zemlja dostavila PEMA za sumpor za uklju čenje u dodatak III.; (b) vrijednost ukupnih 
procijenjenih razina emisija sumpora za 1990., ili na nacionalnoj razini ili za PEMA; (c) indikativnu vrijednost za ukupne razi ne 
emisija sumpora za 2010., ili na nacionalnoj razini ili za PEMA; i (d) uz to vezane procjene postotnog smanjenja emisija sumpor a. 
To čka (b) uklju čit će se u tablicu, dok će se to čke (a), (c) i (d) uklju čiti u objašnjenje ispod tablice.HR 80 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Tablica 2. Gornje granice emisija za dušikove okside (tisu će tona NO  2 godišnje)  
Stranka  Razine emisija 
1990.  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  
Armenija  46  46  0 %  
Austrija  194  107  -45 %  
Bjelorusija  285  255  -11 %  
Belgija  339  181  -47 %  
Bugarska  361  266  -26 %  
Kanada (  a ) 2 104  
Hrvatska  87  87  0 %  
Češka Republika  742  286  -61 %  
Danska  282  127  -55 %  
Finska  300  170  -43 %  
Francuska  1 882  860  -54 %  
Njema čka 2 693  1 081  -60 %  
Gr čka 343  344  0 %  
Ma đarska  238  198  -17 %  
Irska  115  65  -43 %  
Italija  1 938  1 000  -48 %  
Latvija  93  84  -10 %  
Lihtenštajn  0,63  0,37  -41 %  
Litva  158  110  -30 %  
Luksemburg  23  11  -52 %  
Nizozemska  580  266  -54 %  
Norveška  218  156  -28 %  
Poljska  1 280  879  -31 %  
Portugal  348  260  -25 %  
Republika Moldova  100  90  -10 %  
Rumunjska  546  437  -20 %  
Ruska Federacija (  b ) 3 600  
PEMA  360  265  -26 %HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 81
Stranka  Razine emisija 
1990.  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  
Slova čka 225  130  -42 %  
Slovenija  62  45  -27 %  
Španjolska (  e ) 1 113  847  -24 %  
Švedska  338  148  -56 %  
Švicarska  166  79  -52 %  
Ukrajina  1 888  1 222  -35 %  
Ujedinjeno Kraljevstvo  2 673  1 181  -56 %  
Sjedinjene Ameri čke Države (  c ) 
Europska Zajednica  13 161  6 671  -49 %  
( a ) Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja, ili pristupa ovom Protokolu, Kanada će dostaviti razine emisija za 1990. i gornje granice 
emisija dušikovih oksida za 2010., bilo na nacionalnoj razini ili za PEMA za duši čne okside, ako ga je dostavila. 
( b ) Broj čani iznosi odnose se na europski dio unutar podru čja EMEP-a. 
( c ) Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja, ili pristupa ovom Protokolu, Sjedinjene Ameri čke Države će za uklju čenje u ovaj dodatak 
dostaviti: (a) specifi čne mjere smanjenja emisija dušikovih oksida primjenjive na pokretne i stacionarne izvore, koje se primjenjuju ili 
na nacionalnoj razini ili za PEMA ako je dostavila PEMA za dušikove okside za uklju čenje u dodatak III.; (b) vrijednost ukupnih 
procijenjenih razina emisija dušikovih oksida za 1990., ili na nacionalnoj razini ili za PEMA; (c) indikativnu vrijednost za uk upne 
razine emisija dušikovih oksida za 2010., ili na nacionalnoj razini ili za PEMA; i (d) uz to vezane procjene postotnog smanjenj a 
emisija dušikovih oksida. To čka (b) uklju čit će se u tablicu, dok će se to čke (a), (c) i (d) uklju čiti u objašnjenje ispod tablice.  
Tablica 3. Gornje granice emisija za amonijak (tisu će tona NH  3 godišnje)  
Stranka  Razine emisija 
1990.  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  
Armenija  25  25  0 %  
Austrija  81  66  -19 %  
Bjelorusija  219  158  -28 %  
Belgija  107  74  -31 %  
Bugarska  144  108  -25 %  
Hrvatska  37  30  -19 %  
Češka Republika  156  101  -35 %HR 82 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Stranka  Razine emisija 
1990.  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  
Danska  122  69  -43 %  
Finska  35  31  -11 %  
Francuska  814  780  -4 %  
Njema čka 764  550  -28 %  
Gr čka 80  73  -9 %  
Ma đarska  124  90  -27 %  
Irska  126  116  -8 %  
Italija  466  419  -10 %  
Latvija  44  44  0 %  
Lihtenštajn  0,15  0,15  0 %  
Litva  84  84  0 %  
Luksemburg  7  7  0 %  
Nizozemska  226  128  -43 %  
Norveška  23  23  0 %  
Poljska  508  468  -8 %  
Portugal  98  108  10 %  
Republika Moldova  49  42  -14 %  
Rumunjska  300  210  -30 %  
Ruska Federacija (  a ) 1 191  
PEMA  61  49  -20 %  
Slova čka 62  39  -37 %  
Slovenija  24  20  -17 %  
Španjolska (  a ) 351  353  1 %  
Švedska  61  57  -7 %  
Švicarska  72  63  -13 %  
Ukrajina  729  592  -19 %  
Ujedinjeno Kraljevstvo  333  297  -11 %  
Europska Zajednica  3 671  3 129  -15 %  
( a ) Broj čani iznosi odnose se na europski dio unutar podru čja EMEP-a.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 83
Tablica 4. Gornje granice emisija za hlapive organske spojeve (tisu će tona HOS-eva godišnje)  
Stranka  Razine emisija 
1990.  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  
Armenija  81  81  0 %  
Austrija  351  159  -55 %  
Bjelorusija  533  309  -42 %  
Belgija  324  144  -56 %  
Bugarska  217  185  -15 %  
Kanada (  a ) 2 880  
Hrvatska  105  90  -14 %  
Češka Republika  435  220  -49 %  
Danska  178  85  -52 %  
Finska  209  130  -38 %  
Francuska  2 957  1 100  -63 %  
Njema čka 3 195  995  -69 %  
Gr čka 373  261  -30 %  
Ma đarska  205  137  -33 %  
Irska  197  55  -72 %  
Italija  2 213  1 159  -48 %  
Latvija  152  136  -11 %  
Lihtenštajn  1,56  0,86  -45 %  
Litva  103  92  -11 %  
Luksemburg  20  9  -55 %  
Nizozemska  502  191  -62 %  
Norveška  310  195  -37 %  
Poljska  831  800  -4 %  
Portugal  640  202  -68 %  
Republika Moldova  157  100  -36 %  
Rumunjska  616  523  -15 %  
Ruska Federacija (  b ) 3 566  
PEMA  203  165  -19 %  
Slova čka 149  140  -6 %  
Slovenija  42  40  -5 %  
Španjolska (  b ) 1 094  669  -39 %HR 84 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Stranka  Razine emisija 
1990.  Gornje granice emisija za 
2010.  Postotak smanjenja 
emisija za 2010. 
(bazna godina 1990.)  
Švedska  526  241  -54 %  
Švicarska  292  144  -51 %  
Ukrajina  1 369  797  -42 %  
Ujedinjeno Kraljevstvo  2 555  1 200  -53 %  
Sjedinjene Ameri čke Države (  c ) 
Europska Zajednica  15 353  6 600  -57 %  
( a ) Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja, ili pristupa ovom Protokolu, Kanada će dostaviti razine emisija za 1990. i gornje granice 
emisija hlapivih organskih spojeva za 2010., bilo na nacionalnoj razini ili za PEMA za hlapive organske spojeve, ako ga je dost avila. 
( b ) Broj čani iznosi odnose se na europski dio unutar podru čja EMEP-a. 
( c ) Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja, ili pristupa ovom Protokolu, Sjedinjene Ameri čke Države će za uklju čenje u ovaj dodatak 
dostaviti: (a) specifi čne mjere smanjenja emisija hlapivih organskih spojeva primjenjive na pokretne i stacionarne izvore, koje se 
primjenjuju ili na nacionalnoj razini ili za PEMA ako je dostavila PEMA za hlapive organske spojeve za uklju čenje u dodatak III.; (b) 
vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisija hlapivih organskih spojeva za 1990., ili na nacionalnoj razini ili za PEMA; (c)  
indikativnu vrijednost za ukupne razine emisija hlapivih organskih spojeva za 2010., ili na nacionalnoj razini ili za PEMA; i ( d) uz 
to vezane procjene postotnog smanjenja emisija hlapivih organskih spojeva. To čka (b) uklju čit će se u tablicu, dok će se to čke (a), (c) i 
(d) uklju čiti u objašnjenje ispod tablice.  
DODATAK III.  
ODRE ĐENO PODRU ČJE UPRAVLJANJA EMISIJAMA ONE ČIŠ ĆUJU ĆIH TVARI (PEMA)  
Za potrebe ovog Protokola navode se sljede ća PEMA:  
PEMA Ruske Federacije  
To je podru čje Murmanskog okruga, Republike Karelije, Lenjingradskog okruga (uklju čivo sa Sankt Petersburgom), 
Pskovskog okruga, Novgorodskog okruga i Kalinjingradskog okruga. Granica PEMA-a podudara se s državnim i adminis ­
trativnim granicama ovih sastavnih cjelina Ruske Federacije.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 85
DODATAK IV.  
GRANI ČNE VRIJEDNOSTI EMISIJA SUMPORA IZ STACIONARNIH IZVORA  
1. Odlomak A odnosi se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država, odlomak B odnosi se na Kanadu, a 
odlomak C na Sjedinjene Ameri čke Države.  
A. Stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država  
2. Za potrebe odlomka A, osim tablice 2. i stavka 11. i 12., grani čna vrijednost zna či koli činu plinovite tvari sadržane 
u otpadnim plinovima ure đaja koja se ne smije prekora čiti. Ako nije druga čije navedeno, izra čunava se kao masa 
one čišćuju će tvari u odnosu na koli činu otpadnog plina (izraženo u mg/m  3 ), s pretpostavkom normalnih uvjeta 
temperature i tlaka za suhi plin (volumen na temperaturi od 273,15 K i tlaku od 101,3 kPa). Što se ti če udjela 
kisika u otpadnom plinu, za svaku kategoriju izvora primjenjive su vrijednosti iz donje tablice. Razrje đivanje radi 
snižavanja koncentracija one čišćuju ćih tvari u otpadnim plinovima nije dopušteno. Uklju čivanje, isklju čivanje i 
održavanje opreme je izuzeto.  
3. Emisije će se pratiti u svim slu čajevima. (  1 ) Provjeravat će se pridržavanje grani čnih vrijednosti. Metode provjere 
mogu obuhva ćati stalna ili povremena mjerenja, odobrenje tipa, ili bilo kakvu drugu tehni čki prihvatljivu metodu.  
4. Uzorkovanje i analize one čišćuju ćih tvari, kao i referentne mjerne metode za baždarenje svakog mjernog sustava, 
provodit će se prema normama koje je odredio Europski odbor za normizaciju (CEN) ili Me đunarodna organizacija 
za normizaciju (ISO). U tijeku izrade CEN ili ISO norma primjenjivat će se nacionalne norme.  
5. Kada emisije SO  2 prije đu 75 kg/h, treba provoditi kontinuirano mjerenja emisija.  
6. Kod kontinuiranog mjerenja na novom postrojenju, ako izra čunate srednje dnevne vrijednosti ne prelaze grani čnu 
vrijednost te ako niti jedna satna vrijednost ne prelazi grani čnu vrijednost za 100 %, postignuta je sukladnost sa 
standardima za emisije.  
7. Kod kontinuiranih mjerenja na postoje ćem postrojenju, ako (a) nijedna srednja mjese čna vrijednost ne prelazi 
grani čne vrijednosti i (b) ako 97 % svih 48-satnih srednjih vrijednosti ne prelazi 110 % grani čne vrijednosti, 
postignuta je sukladnost sa standardima za emisije.  
8. Kod povremenih mjerenja, najmanji je uvjet da srednja vrijednost odgovaraju ćeg broja mjerenja u reprezentativnim 
uvjetima ne prelazi vrijednost standarda za emisije i tada je postignuta sukladnost sa standardima emisije.  
9. Kotlovi i procesni grija či toplinske snage preko 50 MW  th : 
Tablica 1. Grani čne vrijednosti emisija so  x iz ložišta  ( a ) 
Toplinska snaga 
(MW  th ) Grani čna vrijednost 
(mg SO  2 /Nm  3 ) ( b ) Učinkovitost zamjene krutih goriva  
Kruta i teku ća goriva, nova 
postrojenja  50–100  850  90 % (  d ) 
100–300  850 – 200 (  c ) 
(linearno smanjiva ­
nje) 92 % (  d ) 
> 300  200 (  c ) 95 % (  d )HR 86 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17  
( 1 ) Pra ćenje se razumijeva kao sveukupna aktivnost, uklju čuju ći mjerenje emisija, balansiranje mase i drugo. Može se provoditi kontinui ­
rano ili povremeno.
Toplinska snaga 
(MW  th ) Grani čna vrijednost 
(mg SO  2 /Nm  3 ) ( b ) Učinkovitost zamjene krutih goriva  
Kruta goriva, postoje ća postroje ­
nja 50–100  2 000  
100–500  2 000–400 
(linearno smanjiva ­
nje) 
> 500  400  
50–150  40 %  
150–500  40–90 % 
(linearno pove ćavanje)  
> 500  90 %  
Teku ća goriva, postoje ća postro ­
jenja  50–300  1 700  
300–500  1 700–400 
(linearno smanjiva ­
nje) 
> 500  400  
Plinovita goriva op ćenito, nova i 
postoje ća postrojenja  35 
Ukapljeni plin, nova i postoje ća 
postrojenja  5 
Niskokalori čni plinovi (npr. ispli ­
njavanje rafinerijskih ostataka ili 
izgaranje plinova iz koksare)  novi 400 
postoje ći 800  
Plinovi iz visokih pe ći novi 200 
postoje ći 800  
Novo postrojenje za izgaranje u 
rafinerijama (prosjek svih novih 
ure đaja za izgaranje)  > 50 
(ukupni kapacitet 
rafinerije)  600  
Postoje će postrojenje za izga ­
ranje u rafinerijama (prosjek 
svih postoje ćih ure đaja za izga ­
ranje)  1 000  
( a ) Osobito, grani čne vrijednosti nisu primjenjive na: 
— postrojenje u kojem se proizvodi izgaranja rabe izravno za grijanje, sušenje ili kakav drugi oblik obrade predmeta ili 
materijala, npr. pe ći za dogrijavanje, pe ći za toplinsku obradu; 
— postrojenje za naknadno izgaranje (pre čista či), tj. svaki tehni čki ure đaj namijenjen pro čišćavanju otpadnih plinova putem 
izgaranja, koji nije zasebno postrojenje za izgaranje; 
— ure đaj za obnavljanje katalizatora kataliti čkog krekiranja; 
— ure đaj za pretvaranje vodikovog sulfida u sumpor; 
— kemijski reaktori (reaktori za korištenje u kemijskoj industriji); 
— koksne pe ći; 
— rekuperatori; 
— spalionice otpada; i 
— postrojenje na dieselski, benzinski ili plinski motorni pogon ili pokretano plinskim turbinama, bez obzira na korišteno 
gorivo; 
( b ) Referentni udio O  2 je 6 % za kruta goriva i 3 % za ostala goriva. 
( c ) 400 s teškim loživim uljem S < 0,25 %. 
( d ) Ako postrojenje dostigne 300 mg/Nm  3 SO  2 , može se izuzeti od primjene u činkovitog uklanjanja.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 87
10. Plinsko ulje:  
Tablica 2. Grani čne vrijednosti sadržaja sumpora u plinskom ulju  ( a ) 
Sadržaj sumpora (maseni postotak)  
Plinsko ulje  < 0,2 nakon 1. srpnja 2000. 
< 0,1 nakon 1. sije čnja 2008.  
( a ) „Plinsko ulje” ozna čava svaku naftnu prera đevinu u okviru HS 2710, ili svaku naftnu prera đevinu koja zahvaljuju ći svojim 
destilacijskim ograni čenjima pripada u kategoriju srednjih destilata, namijenjenih uporabi kao gorivo i čiji se obujam u omjeru 
najmanje 85 %, uklju čuju ći gubitke u destilaciji, destilira na 350 °C. Ova definicija ne obuhva ća goriva koja se koriste u 
cestovnim i necestovnim vozilima i poljoprivrednim vu čnim vozilima. Plinsko ulje namijenjeno morskim plovilima obuhva ćeno 
je ovom definicijom ako odgovara gornjem opisu ili njegova viskoznost ili gusto ća ulaze u okvire vrijednosti za viskozitet 
odnosno gusto ću definiranih za morske destilate u tablici I. norme ISO 8217 (1996.).  
11. Postrojenje Clausovog tipa (Claus postrojenje): za postrojenje koje proizvodi više od 50 Mg sumpora dnevno:  
(a) uklanjanje sumpora 99,5 % za novo postrojenje,  
(b) uklanjanje sumpora 97 % za postoje će postrojenje.  
12. Proizvodnja titan-dioksida: u novim i postoje ćim postrojenjima, ispuštanje nastalo uslijed postupka varenja i kalci ­
nacije u proizvodnji titan-dioksida smanjit će se do vrijednosti ne ve će od 10 kg ekvivalenata SO  2 po Mg proiz ­
vedenog titan-dioksida.  
B. Kanada  
13. Grani čne vrijednosti za nadzor emisija sumpor-dioksida iz novih stacionarnih izvora u sljede ćoj kategoriji stacio ­
narnih izvora odredit će se na temelju raspoloživih informacija o tehnologiji nadzora i razinama, uklju čuju ći 
grani čne vrijednosti koje se primjenjuju u drugim zemljama i sljede ći dokument: Canada Gazette, I. dio. Uprava 
okoliša. Emisije iz proizvodnje toplinske energije – Nacionalne smjernice za nove stacionarne izvore. 15. svibnja 
1993., str. 1633. – 1638.  
C. Sjedinjene Ameri čke Države  
14. Grani čne vrijednosti za nadzor emisija sumpor-dioksida iz novih stacionarnih izvora u sljede ćim kategorijama 
stacionarnih izvora navode se sljede ćim dokumentima:  
(1) Jedinice za proizvodnju pare za elektri čna postrojenja – 40. Zbornik saveznih propisa (40 Code of Federal 
Regulations – C.F.R.), odjeljak 60, pododjeljci D i Da;  
(2) Jedinice za proizvodnju pare za industrijske, trgova čke i institucionalne potrebe – 40 C.F.R., odjeljak 60, 
pododjeljci Db i Dc;  
(3) Postrojenja za sumpornu kiselinu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak H;  
(4) Naftne rafinerije – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak J;  
(5) Postrojenja za topljenje bakrene rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak P;  
(6) Postrojenja za topljenje cinkove rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Q;  
(7) Postrojenja za topljenje olovne rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak R;  
(8) Stacionarne plinske turbine – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak GG;  
(9) Prerada zemnog plina na kopnu - 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak LLL;  
(10) Komore za izgaranje komunalnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Ea i Eb;  
(11) Spalionice bolni čkog/medicinskog/zaraznog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Ec.HR 88 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
DODATAK V.  
GRANI ČNE VRIJEDNOSTI EMISIJA DUŠIKOVIH OKSIDA IZ STACIONARNIH IZVORA  
1. Odlomak A primjenjuje se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država, odlomak B odnosi se na 
Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Ameri čke Države.  
A. Stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država  
2. Za potrebe odlomka A, grani čna vrijednost zna či koli činu plinovite tvari sadržane u otpadnim plinovima iz 
postrojenja koja ne smije biti prekora čena. Ako se ne navodi druga čije, ona se izra čunava kao masa one čišćuju će 
tvari po volumenu otpadnog plina (izraženo u mg/m  3 ), s pretpostavkom normalnih uvjeta temperature i tlaka za 
suhi plin (volumen kod temperature od 273,15 K i tlaka 101,3 kPa). Ovisno o udjelu kisika u otpadnom plinu, za 
svaku kategoriju izvora primjenjuju su vrijednosti iz donje tablice. Razrje đivanje radi snižavanja koncentracija 
one čišćuju ćih tvari u otpadnim plinovima nije dopušteno. Grani čne vrijednosti op ćenito se odnose na NO i 
NO  2 , pod zajedni čkim nazivom NO  x , izraženo kao NO  2 . Uklju čivanje, isklju čivanje i održavanje opreme je izuzeto.  
3. Emisije će se pratiti u svim slu čajevima. (  1 ) Provjeravat će se pridržavanje grani čnih vrijednosti. Metode provjere 
mogu obuhva ćati kontinuirana ili povremena mjerenja, odobrenje tipa, ili bilo koju drugu tehni čki prihvatljivu 
metodu.  
4. Uzorkovanje i analize one čišćuju ćih tvari, kao i referentne mjerne metode za baždarenje svakog mjernog sustava, 
provodit će se prema normama koje je odredio Europski odbor za normizaciju (CEN) ili Me đunarodna organizacija 
za normizaciju (ISO). U tijeku izrade CEN ili ISO norma primjenjivat će se nacionalne norme.  
5. Kada emisije NO  x prije đu 75 kg/h, treba provoditi kontinuirano mjerenja emisija.  
6. Kod kontinuiranih mjerenja, s izuzetkom postoje ćih ure đaja za izgaranje iz tablice 1., ako izra čunate srednje dnevne 
vrijednosti ne prelaze grani čnu vrijednost te ako niti jedna satna vrijednost ne prelazi grani čnu vrijednost za 100 %, 
postignuta je sukladnost s emisijskim normama.  
7. Kod kontinuiranih mjerenja za postoje će ure đaje za izgaranje iz tablice 1., ako (a) nijedna srednja mjese čna 
vrijednost ne prelazi grani čne vrijednosti i (b) ako 95 % svih 48-satnih srednjih vrijednosti ne prelazi grani čnu 
vrijednost za 110 %, postignuta je sukladnost sa standardima za emisije.  
8. Kod povremenih mjerenja, najmanji je uvjet da srednja vrijednost odgovaraju ćeg broja mjerenja u reprezentativnim 
uvjetima ne prelazi vrijednost standarda za emisije i tada je postignuta sukladnost sa emisijskim standardima.  
9. Ložišta i procesni grija či toplinske snage preko 50 MW  th : 
Tablica 1. Grani čne vrijednosti emisija NO  x iz ložišta  ( a ) 
Grani čna vrijednost 
(mg/Nm  3 ) ( b ) 
Kruta goriva, nova postrojenja:  
— kotlovi 50–100 MW  th 400  
— kotlovi 100–300 MW  th 300  
— kotlovi>300 MW  th 200  
Kruta goriva, postoje ća postrojenja:  
— kruta goriva op ćenito  650  
— kruta goriva s manje od 10 % hlapivih spojeva  1 300HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 89  
( 1 ) Pra ćenje se razumijeva kao sveukupna aktivnost, uklju čuju ći mjerenje emisija, balansiranje mase i drugo. Može se provoditi kontinui ­
rano ili povremeno.
Grani čna vrijednost 
(mg/Nm  3 ) ( b ) 
Teku ća goriva, nova postrojenja:  
— kotlovi 50–100 MW  th 400  
— kotlovi 100–300 MW  th 300  
— kotlovi>300 MW  th 200  
Teku ća goriva, postoje ća postrojenja  450  
Plinovita goriva, nova postrojenja:  
Gorivo: zemni plin  
— kotlovi 50–300 MW  th 150  
— kotlovi>300 MW  th 100  
Gorivo: svi ostali plinovi  200  
Plinovita goriva, postoje ća postrojenja  350  
( a ) Osobito, grani čne vrijednosti nisu primjenjive na: 
— postrojenje u kojem se proizvodi izgaranja rabe izravno za grijanje, sušenje ili kakav drugi oblik obrade predmeta ili 
materijala, npr. pe ći za dogrijavanje, pe ći za toplinsku obradu; 
— postrojenje za naknadno izgaranje (pre čista či), tj. svaki tehni čki ure đaj namijenjen pro čišćavanju otpadnih plinova putem 
izgaranja, koji nije zasebno postrojenje za izgaranje; 
— ure đaj za obnavljanje katalizatora kataliti čkog krekiranja; 
— ure đaj za pretvaranje vodikovog sulfida u sumpor; 
— kemijski reaktori (reaktori za korištenje u kemijskoj industriji); 
— koksne pe ći; 
— rekuperatori; 
— spalionice otpada; i 
— postrojenje na dieselski, benzinski ili plinski motorni pogon ili pokretano plinskim turbinama, bez obzira na korišteno 
gorivo; 
( b ) Ove se vrijednosti ne primjenjuju na ložišta koji rade manje od 500 sati godišnje. Referentni udio O  2 je 6 % za kruta goriva i 3 % 
za ostala goriva.  
10. Kopnene turbine za izgaranje, toplinske snage preko 50 MW  th : na pojedina čne turbine primjenjuju se grani čne 
vrijednosti NO  x izražene u mg/Nm  3 (s 15 %-tnim udjelom O  2 ). Grani čne vrijednosti iz tablice 2. primjenjuju se 
samo kod optere ćenja preko 70 %.  
Tablica 2. Grani čne vrijednosti za emisije NO  X iz kopnenih turbina za izgaranje  
> 50 MW  th (dovo đenje topline u uvjetima ISO-a)  Grani čna vrijednost (mg/Nm  3 ) 
Nova postrojenja, zemni plin (  a ) 50 (  b ) 
Nova postrojenja, teku ća goriva (  c ) 120  
Postoje ća postrojenja, sva goriva (  d ) 
— zemni plin  150  
— teku ćina 200  
( a ) Zemni plin je prirodni metan s najviše 20 % volumnog udjela inertnih i drugih sastavnih dijelova. 
( b ) 75 mg/Nm  3 ako se radi o: 
— plinskoj turbini korištenoj u kombiniranom toplinsko-strujnom sustavu; 
— plinskoj turbini koja pokre će kompresor u javnoj plinskoj mreži. 
Za plinske turbine koje ne pripadaju nijednoj od ovih kategorija, ve ć imaju u činak ve ći od 35 %, utvr đen u uvjetima za 
odre đivanje temeljnog optere ćenja, prema ISO-u, grani čna će vrijednost biti 50*n/35, gdje „n” ozna čava u činak plinske 
turbine izraženu kao postotak (i utvr đenu u uvjetima za odre đivanje temeljnog optere ćenja, prema ISO-u). 
( c ) Ova grani čna vrijednost odnosi se samo na turbine za izgaranje koje pokre ću laki i srednji destilati. 
( d ) Ova grani čna vrijednost odnosi se samo na turbine za izgaranje koje rade manje od 150 sati godišnje.HR 90 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
11. Proizvodnja cementa  
Tablica 3. Grani čne vrijednosti emisija NO  X iz proizvodnje cementa  ( a ) 
Grani čna vrijednost (mg/Nm  3 ) 
Nova postrojenja (10 % O  2 ) 
— suhe pe ći 500  
— ostale pe ći 800  
Postoje ća postrojenja (10 % O  2 ) 1 200  
( a ) Postrojenja za proizvodnju cementnog klinkera u rotacijskim pe ćima kapaciteta > 500 Mg dnevno, ili > 50 Mg dnevno u ostalim 
pe ćima. 
12. Stacionarni motori:  
Tablica 4. Grani čne vrijednosti za emisije NO  x iz novih stacionarnih motora:  
Kapacitet, tehnika, specifikacija goriva  Grani čna vrijednost (mg/Nm  3 ) ( a ) 
Motori s paljenjem na iskru (= Otto motori), 4-taktni, > 1 MW  th 
— motori sa slabim izgaranjem  250  
— svi ostali motori  500  
Motori s kompresijskim paljenjem (= Diesel motori), > 5 MW  th 
— gorivo: zemni plin (motori s mlaznim paljenjem)  500  
— gorivo: teško loživo ulje  600  
— gorivo: diesel ulje ili plinsko ulje  500  
( a ) Ove se vrijednosti ne primjenjuju na motore koji rade manje od 500 sati godišnje. Referentni udio O  2 je 5 %.  
13. Proizvodnja i prerada metala:  
Tablica 5. Grani čne vrijednosti za emisije NO  x iz primarne proizvodnje željeza i čelika  ( a ) 
Kapacitet, tehnika, specifikacija goriva  Grani čna vrijednost (mg/Nm  3 ) 
Nova i postoje ća postrojenja za sinteriranje  400  
( a ) Proizvodnja i prerada metala: postrojenja za pe čenje ili sinteriranje metalne rude, postrojenja za proizvodnju sirovog željeza ili 
čelika (primarna ili sekundarna fuzija), uklju čuju ći neprekidno lijevanje s kapacitetom preko 2,5 Mg/h, postrojenja za preradu 
obojenih metala (valjaonice > 20 Mg/h sirovog čelika).  
14. Proizvodnja duši čne kiseline:  
Tablica 6. Grani čne vrijednosti emisija NO  x kod proizvodnje duši čne kiseline, osim jedinica za koncentriranje kiselina  
Kapacitet, tehnika, specifikacija goriva  Grani čna vrijednost (mg/Nm  3 ) 
— nova postrojenja  350  
— postoje ća postrojenja  450HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 91
B. Kanada  
15. Grani čne vrijednosti za nadzor emisija dušikovih oksida (NO  x ) iz novih stacionarnih izvora u sljede ćim kategorijama 
stacionarnih izvora odredit će se na temelju raspoloživih informacija o nadzornoj tehnologiji i razinama, uklju čuju ći 
grani čne vrijednosti koje se primjenjuju u drugim zemljama, kao i sljede ćih dokumenata:  
(a) Kanadsko vije će ministara okoliša (CCME), Nacionalne smjernice za emisije iz stacionarnih turbina za izgara ­
nje, prosinac 1992. PN1072,  
(b) Canada Gazette, I. dio. Uprava okoliša. Emisije iz proizvodnje toplinske energije – Nacionalne smjernice za 
nove stacionarne izvore, 15. svibnja 1993., str. 1633.-1638., i  
(c) CME, Nacionalne smjernice za emisije iz cementnih pe ći, ožujak 1998. PN1284.  
C. Sjedinjene Ameri čke Države  
16. Grani čne vrijednosti za nadzor emisija NO  x iz novih stacionarnih izvora u sljede ćim kategorijama stacionarnih 
izvora navode se sljede ćim dokumentima:  
(a) Postrojenja na ugljen – 40. Zbornik saveznih propisa (40 Code of Federal Regulations – C.F.R.), odjeljak 76,  
(b) Jedinice za proizvodnju pare za elektri čna postrojenja – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci D i Da,  
(c) Jedinice za proizvodnju pare za industrijske, trgova čke i institucionalne potrebe – 40 C.F.R., odjeljak 60, 
pododjeljci Db,  
(d) Postrojenja za duši čnu kiselinu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak G,  
(e) Stacionarne plinske turbine – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak GG,  
(f) Komore za izgaranje komunalnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Ea i Eb,  
(g) Spalionice bolni čkog/medicinskog/infektivnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Ec.  
DODATAK VI.  
GRANI ČNE VRIJEDNOSTI EMISIJA HLAPIVIH ORGANSKIH SPOJEVA IZ STACIONARNIH IZVORA  
1. Odlomak A primjenjuje se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država, odlomak B odnosi se na 
Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Ameri čke Države.  
A. Stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država  
2. Ovaj odlomak dodatka VI. obuhva ća stacionarne izvore emisija nemetanskih hlapivih organskih spojeva (NMHOS) 
navedenih u člancima 8. do 21. Nisu obuhva ćena postrojenja ni dijelovi postrojenja namijenjeni istraživanju, razvoju 
i ispitivanje/testiranje novih proizvoda i procesa. Grani čne vrijednosti potrošnje navedene su u nastavku, u tablicama 
za pojedine sektore. One se op ćenito odnose na potrošnju otapala ili emisijski maseni protok. Kada jedan izvršitelj 
obavlja nekoliko aktivnosti pod istim podpoglavljem u istom postrojenju na istoj lokaciji, potrošnja otapala ili 
maseni protok emisije takvih aktivnosti zbrajaju se. Ako nije navedena donja vrijednost praga, grani čna se vrijednost 
odnosi na sva postrojenja na koja se odnosi.  
3. Za potrebe dijela A ovog dodatka:  
(a) „skladištenje i distribucija benzina” zna či utovar kamiona, željezni čkih vagona, teglenica i brodova namije ­
njenih morskoj plovidbi, u skladištima i otpremnim postajama rafinerija mineralnih ulja, što ne uklju čuje 
to čenje goriva na benzinskim postajama obuhva ćeno odgovaraju ćim dokumentima za pokretne izvore,HR 92 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
(b) „nanošenje ljepila (adheziva)” zna či bilo koji proces nanošenja ljepila (adheziva) na neku površinu, s izuzetkom 
prijanjaju ćih premaza i slojeva koji se koriste u tiskanju i proizvodnji drvenih i plasti čnih laminata,  
(c) „proizvodnja drvenih i plasti čnih laminata” zna či bilo koji proces me đusobnog prianjanja drveta i/ili plastike u 
slojevima,  
(d) „procesi premazivanja” zna če nanošenje metalnih i plasti čnih premaza na: putni čke automobile, kamionske 
kabine, kamione, autobuse ili drvene površine i obuhva ća sve procese u kojima se jednokratno ili višekratno 
nanose slojevi premaza na:  
i. nova vozila, iz kategorije M1 te kategorije N1 ako se premazuju u istom postrojenju kao i vozila 
kategorije M1,  
ii. kamionske kabine za smještaj voza ča, kao i cjeloviti smještajni prostor za tehni čku opremu vozila 
kategorija N2 i N3,  
iii. kamione u kategorijama vozila N1, N2 i N3, ali ne i kamionske kabine,  
iv. autobuse u kategoriji vozila M2 i M3, i  
v. ostale metalne i plasti čne površine, uklju čuju ći zrakoplove, brodove, vlakove itd., drvene površine, tekstil, 
tkanine, film i papirne površine.  
Ova kategorija izvora ne odnosi se na premazivanje metalnih podloga metodom elektroforeze ili kemijskog 
raspršivanja. Ako je proces premazivanja postupak u kojem se na isti predmet nanosi tisak, taj postupak se 
smatra dijelom aktivnosti procesa premazivanja. Ipak, nisu uklju čeni procesi tiskanja koji se odvijaju kao 
zasebna aktivnost. Prema toj definiciji:  
— vozila kategorije M1 ona su koja se rabe za prijevoz putnika i koja imaju do osam sjedala, uz voza čevo 
sjedalo,  
— vozila kategorije M2 ona su koja se rabe za prijevoz putnika i koja imaju preko osam sjedala uz voza čevo 
sjedalo, težine najviše 5 Mg,  
— vozila kategorije M3 ona su koja se rabe za prijevoz putnika i koja imaju preko osam sjedala uz voza čevo 
sjedalo, težine ve će od 5 Mg,  
— vozila kategorije N1 ona su koja se rabe za prijevoz robe, težine najviše 3,5 Mg,  
— vozila kategorije N2 ona su koja se rabe za prijevoz robe, težine od 3,5 do 12 Mg,  
— vozila kategorije N3 ona su koja se rabe za prijevoz robe, težine ve će od 12 Mg.  
(e) „premazivanje zavojnica” zna či svaki proces u kojem se zavojnice čelika, nehr đaju ćeg čelika, obloženog čelika, 
bakrenih legura ili aluminijskih traka neprekidno premazuju opnastim ili slojevitim premazom,  
(f) „kemijsko čišćenje” zna či svaki industrijski ili komercijalni proces u kojem se HOS-evi rabe u postrojenju za 
čišćenje odjevnih predmeta, namještaja i sli čnih potrošnih roba, s izuzetkom ru čnog uklanjanja mrlja u 
tekstilnoj i industriji odje će, 
(g) „proizvodnja premaza, lakova, boja i ljepila” zna či proizvodnju pripravaka za premazivanje, lakova, boja i 
ljepila, kao i poluproizvoda ako se proizvode u istom postrojenju miješanjem pigmenata, guma i prijanjaju ćih 
materijala s organskim otapalima ili drugim prijenosnicima. Ova kategorija uklju čuje i raspršivanje, predraspr ­ 
šivanje, dobivanje odre đene gusto će ili boje i pakovanje kona čnih proizvoda u spremnike,HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 93
(h) „tiskanje” zna či svaki proces dobivanja teksta i/ili slika u kojem se, putem prijenosnika slike, tinta prenosi na 
neku površinu, a odnosi se na sljede će procese:  
i. fleksografija: proces tiskanja u kojem se koristi gumeni ili fotopolimerni elasti čni prijenosnik slike na 
kojem se tinta za otiskivanje nalazi iznad podru čja koja ostaju prazna, pomo ću tinta koje se suše 
isparavanjem,  
ii. toplinski podešeni otisak: proces tiskanja u kojem prijenosnik slike stavlja podru čje namijenjeno tiskanju i 
podru čje koje ostaje prazno u istu ravninu, pri čemu se materijal na koji će se tiskati u stroj ubacuje 
putem papirnog valjka, a ne u pojedina čnim listovima. Podru čje koje ostaje prazno obra đeno je tako da 
privla či vodu i time odbija tintu. Podru čje namijenjeno otiskivanju obra đeno je tako da prima i prenosi 
tintu na površinu namijenjenu tiskanju. Isparavanje se odvija u pe ći pomo ću vru ćeg zraka kojim se 
zagrijava materijal s otiskom,  
iii. rotogravura u izdavaštvu: rotogravura koja se koristi u tiskanju papira za časopise, brošure, kataloge ili 
sli čne proizvode, pomo ću tinta na bazi toluena,  
iv. rotogravura: proces tiskanja pomo ću cilindri čnog prijenosnika slike u kojem je podru čje namijenjeno 
tiskanju ispod podru čja koje ostaje prazno, pomo ću teku ćih tinti koje se suše isparavanjem. Udubljenja se 
ispunjavaju tintom a suvišak se čisti s podru čja koje ostaje prazno prije nego površina namijenjena 
tiskanju dotakne cilindar i pokupi tintu iz udubljenja,  
v. tiskanje rotacijskim zaslonom: proces tiskanja u kojem se tinta prenosi na površinu protiskivanjem kroz 
šupljikavi prijenosnik slike, pri čemu je podru čje namijenjeno otiskivanju otvoreno a podru čje koje ostaje 
prazno odvojeno je posebnim slojem, pomo ću teku ćih tinti koje se suše samo isparavanjem. Materijal na 
koji će se tiskati u stroj ubacuje se putem papirnog valjka, a ne u pojedina čnim listovima,  
vi. proizvodnja laminata vezana uz proces tiskanja: prianjanje dvaju ili više savitljivih materijala u slojevima i  
vii. lakiranje: proces kojim se lak ili prianjaju ći premaz nanosi na savitljivi materijal u svrhu naknadnog 
zatvaranja ambalažnog materijala,  
(i) „proizvodnja farmaceutskih proizvoda” zna či kemijsku sintezu, fermentaciju, ekstrakciju, formulaciju i dovr ­ 
šavanje farmaceutskih proizvoda i, tamo gdje se provodi na istoj lokaciji, proizvodnju poluproizvoda,  
(j) „pretvaranje prirodne ili sinteti čke gume” zna či svaki proces miješanja, gnje čenja, spajanja, valjanja, protiski ­
vanja i vulkanizacije prirodne ili sinteti čke gume te dodatno procese obrade prirodne ili sinteti čke gume radi 
dobivanja krajnjeg proizvoda,  
(k) „površinsko čišćenje” zna či svaki proces osim kemijskog čišćenja u kojem se koriste organska otapala za 
uklanjanje one čišćenja s površine materijala, uklju čuju ći odmaš ćivanje; procesom čišćenja smatra se svaki 
proces čišćenja koji se sastoji od više koraka prije ili nakon bilo kojeg drugog koraka obrade. Proces se 
odnosi na čišćenje površine proizvoda, a ne na čišćenje procesne opreme,  
(l) „ekstrakcija biljnog ulja i životinjske masti i rafinacija biljnog ulja” zna či ekstrakcija biljnog ulja iz sjemenki i 
drugih biljnih tvari, obradu suhih ostataka za dobivanje životinjske krme, pro čišćavanje masti i biljnih ulja 
dobivenih iz sjemenki, bilja i/ili životinjske tvari,  
(m) „završna obrada vozila” zna či svako industrijsko ili komercijalno premazivanje i srodne poslove odmaš ćivanja 
kroz koju se obavlja:  
i. premazivanje cestovnih vozila, ili nekog njihovog dijela, koje se obavlja u okviru popravka, zaštite ili 
ukrašavanja vozila izvan proizvodnih pogona, iliHR 94 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
ii. prvobitno premazivanje cestovnih vozila pomo ću materijala za završnu obradu, kada se taj postupak 
obavlja izvan prvobitne proizvodne linije, ili  
iii. premazivanje prikolica (uklju čuju ći poluprikolice),  
(n) „impregnacija drvenih površina” zna či svaki proces zaštite drveta zaštitnim sredstvima,  
(o) „normalni uvjeti” zna če temperaturu 273,15 K i tlak 101,3 kPa,  
(p) „NMHOS-evi” obuhva ćaju sve organske spojeve, osim metana, koji na temperaturi od 273,15 K pokazuju tlak 
pare od najmanje 0,01 kPa ili koji pokazuju odgovaraju ću hlapivost pod zadanim uvjetima primjene,  
(q) „otpadni plin” je plin koja sadrži NMHOS ili druge one čišćuju će tvari ispuštene iz ispusta ili iz opreme za 
smanjivanje emisija u zrak. Volumetrijski protok izražava se u m  3 /h pri normalnim uvjetima;  
(r) „fugitivne (difuzne, nepostojane) emisije NMHOS-eva” su emisije, hlapivih organskih spojeva, ne u otpadnim 
plinovima, u zrak, tlo i vodu kao i, ako se ne navodi druga čije, otapala sadržana u bilo kojem proizvodu te 
obuhva ća „neuhva ćene” emisije NMHOS-eva ispuštene u okoliš kroz prozore, vrata, odzra čne i sli čne otvore. 
Na čin na koji se ra čunaju grani čne vrijednosti fugitivnih emisija opisan je u prilogu I ovom dodatku,  
(s) „ukupne emisije NMHOS-eva” su zbroj fugitivnih emisija NMHOS-eva i emisija NMHOS-eva u otpadnim 
plinovima,  
(t) „unos” je koli čina organskih otapala i njihova koli čina u pripravcima koji se koriste za obavljanje procesa, 
uklju čuju ći otapala oporabljena u postrojenju i izvan, njega, a obra čunavaju se svaki put kada ih se koristi u 
obavljanju aktivnosti,  
(u) „grani čna vrijednost” zna či najve ću koli činu one čišćuju će tvari sadržanu u otpadnim plinovima iz ispusta 
postrojenja koja ne smije biti prekora čena tijekom uobi čajenoga rada. Ako nije navedeno druga čije, izražava 
se kao masa one čišćuju će tvari po jedinici volumena ispuštenih otpadnih plinova (izražena u mg C/Nm  3 ako 
nije navedeno druga čije), pri normalnim uvjetima temperature i tlaka za suhi plin. Za postrojenja koja koriste 
otapala grani čne su vrijednosti zadane kao jedinica mase po karakteristi čnoj jedinici odnosne djelatnosti. 
Koli čine plina dodane otpadnom plinu za hla đenje ili razrje đivanje ne će se uzimati u obzir pri odre đivanju 
masene koncentracije one čišćuju ćih tvari u otpadnom plinu. Grani čne se vrijednosti op ćenito odnose na sve 
hlapive organske spojeve osim metana, sa zajedni čkim nazivom NMHOS (ne prave se dodatne razlike, npr. u 
smislu reaktivnosti ili toksi čnosti),  
(v) „uobi čajeni rad” su sva razdoblja rada osim uklju čivanja i isklju čivanje postrojenja, kao i održavanja opreme;  
(w) „tvari štetne po ljudsko zdravlje” dijele se na dvije kategorije:  
i. halogenirani HOS-evi koji predstavljaju mogu ći rizik ili izazivaju nepovratne u činke, ili  
ii. opasne tvari koje su karcinogene, mutagene ili toksi čne za reprodukciju ili koje mogu uzrokovati rak, 
nasljedna genetska ošte ćenja, rak izazvan udisanjem, narušiti plodnost ili uzrokovati ošte ćenja na nero ­ 
đenom djetetu.  
4. Sljede ći zahtjevi trebaju biti zadovoljeni:  
(a) pratiti (  1 ) će se emisije NMHOS-eva te se provjeravati pridržavanje grani čnih vrijednosti. Metode provjere mogu 
obuhva ćati kontinuirana ili povremena mjerenja, odobrenje tipa, ili bilo kakvu drugu tehni čki prihvatljivu 
metodu; uz to, one imaju biti gospodarski održive,HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 95  
( 1 ) Pra ćenje se razumijeva kao sveukupna aktivnost, uklju čuju ći mjerenje emisija, balansiranje mase i drugo. Može se provoditi kontinui ­
rano ili povremeno.
(b) koncentracije one čišćuju ćih tvari u ispušnim kanalima mjerit će se na reprezentativan na čin. Uzorkovanje i 
analize svih one čišćuju ćih tvari, kao i referentne mjerne metode za baždarenje svakog mjernog sustava, 
provodit će se prema normama koje je odredio Europski odbor za normizaciju (CEN) ili Me đunarodna 
organizacija za normizaciju (ISO). U tijeku izrade CEN ili ISO normi primjenjivat će se nacionalne norme,  
(c) mjerenje emisija NMHOS-eva, ako su potrebna, provode se kontinuiranim mjerenjem ako emisije NMHOS-eva 
u ispušnom kanalu iza opreme za smanjenje emisija prekora čuju 10 kg ukupnog organskog ugljika (TOC) po 
satu, a trajanje rada prelazi 200 sati godišnje. Za sva druga postrojenja, najmanje je potrebno povremeno 
mjerenje. Za provjeru pridržavanja mogu će je koristiti vlastite mjere, pod uvjetom da su one jednako stroge,  
(d) kod kontinuiranih mjerenja, kao najmanji je uvjet da izra čunate srednje dnevne vrijednosti ne prelaze grani čnu 
vrijednost pod normalnim radnim uvjetima te ako niti jedna satna vrijednost ne prelazi grani čnu vrijednost za 
150 %, i tada možemo govoriti o pridržavanju emisijskih norma. Za provjeru pridržavanja mogu će je koristiti 
vlastite mjere, pod uvjetom da su one jednako stroge,  
(e) kod povremenih mjerenja, najmanji je uvjet da izra čunate srednje vrijednosti svih o čitanja ne prelaze grani čnu 
vrijednost te ako niti jedna satna vrijednost ne prelazi grani čnu vrijednost za 150 %, i tada možemo govoriti o 
pridržavanju normi za emisije. Za provjeru pridržavanja mogu će je koristiti vlastite mjere, pod uvjetom da su 
one jednako stroge,  
(f) poduzet će se sve odgovaraju će mjere opreza kako bi se emisije NMHOS-eva tijekom uklju čivanja i isklju či­
vanja postrojenja te u slu čaju otklona od uobi čajenih radnih uvjeta, svele na najmanju mjeru,  
(g) mjerenja emisija se ne provode ako nije neophodna oprema za smanjivanje emisije hlapivih organskih spojeva 
na kraju procesa za pridržavanje navedenih grani čnih vrijednosti i ako se može dokazati kako grani čne 
vrijednosti nisu prekora čene.  
5. Sljede će se grani čne vrijednosti, ako se ne navodi druk čije, primjenjuju na otpadne plinove:  
(a) 20 mg tvari/m  3 za ispuštanje halogeniranih hlapivih organskih spojeva (koji se odre đuju kao: mogu ći rizik ili 
izazivaju nepovratne u činke na ljudsko zdravlje), gdje je maseni protok svih promatranih spojeva jednak ili 
ve ći 100 g/h, i  
(b) 2 mg/m  3 (izraženo kao maseni protok svih pojedina čnih spojeva) za ispuštanje hlapivih organskih spojeva 
(koji se odre đuju kao:opasne tvari i pripravci koji mogu izazvati rak, nasljedne genetske poreme ćaje, rak 
udisanjem ili ošte ćenja na nero đenom djetetu; mogu narušiti plodnost), gdje je maseni protok svih proma ­
tranih spojeva ve ći ili jednak 10 g/h.  
6. Sljede će izmjene odnose se na kategorije izvora u stavcima 9. do 21. dolje navedenim:  
(a) umjesto primjenjivanja grani čnih vrijednosti za navedena postrojenja, operateri doti čnih postrojenja mogu 
primjenjivati program smanjivanja emisija (vidjeti Prilog II. ovom dodatku). Svrha programa smanjivanja 
emisija je pružanje mogu ćnosti operateru da pomo ću drugih sredstava postigne smanjenje emisija jednako 
onom ostvarenom kroz primjenu zadanih grani čnih vrijednosti emisija, i  
(b) za fugitivne emisije NMHOS-a, navedene vrijednosti fugitivnih emisija primjenjivat će se kao grani čne. Ipak, 
ako se nadležnom tijelu dokaže kako ta vrijednost za neko pojedina čno postrojenje nije tehni čki ni gospo ­
darski izvediva, nadležno tijelo može doti čno postrojenje osloboditi obveze, pod uvjetom da se ne o čekuju 
zna čajni rizici za ljudsko zdravlje ni okoliš. Za svako takvo oslobo đenje poslužitelj nadležnom tijelu mora 
dokazati korištenje najbolje raspoložive tehnike.  
7. Grani čne vrijednosti emisija HOS-eva za kategorije izvora iz stavka 3. navedene su u stavcima 8. do 21.HR 96 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
8. Skladištenje i distribucija benzina:  
Tablica 1. Grani čne vrijednosti emisija HOS-eva iz skladištenja i distribucije benzina, s izuzetkom utovara brodova 
namijenjenih morskoj plovidbi  
Kapacitet, tehnika, dodatni tehni čki uvjeti  Grani čna vrijednost potrošnje  Grani čna vrijednost  
Jedinica za oporabu pare koje služi kao 
spremnik i distribucijski objekti na rafinerij ­
skim spremnicima ili terminalima  godišnji protok benzina 
5 000 m  3 10 g HOS/m  3 uklju čuju ći metan  
Napomena : Pare istisnute punjenjem benzina u spremnike moraju se prikupiti u drugi spremnik ili u ure đaj za prikupljanje para kako 
bi se udovoljilo utvr đenim grani čnim vrijednostima u gore navedenoj tablici.  
9. Nanošenje ljepila (adheziva):  
Tablica 2. Grani čne vrijednosti emisija HOS-eva kod procesa nanošenja ljepila (adheziva)  
Kapacitet, tehnika, dodatni tehni čki 
uvjeti  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost  Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Proizvodnja obu će; nova i 
postoje ća postrojenja  > 5 25 g otapala po paru  
Ostali prianjaju ći premazi, 
osim obu će; nova i postoje ća 
postrojenja  5 – 15  50 (  a )mg C/m  3 25 
> 15  50 (  a )mg C/m  3 20 
( a ) Ako se koriste metode koje omogu ćuju ponovnu uporabu oporabljenih otapala, grani čna je vrijednost 150 mg C/m  3 . 
10. Proizvodnja drvenih i plasti čnih laminata:  
Tablica 3. Grani čne vrijednosti emisija HOS-eva kod proizvodnje drvenih i plasti čnih laminata  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost potrošnje 
otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost ukupnih emisija 
NMHOS-a  
Proizvodnja drvenih i plasti čnih laminata; 
nova i postoje ća postrojenja  > 5 30 g NMHOS/m  2 
11. Procesi premazivanja (metalne i plasti čne podloge u automobilima, kamionskim kabinama, kamionima, autobusima, 
drvenim površinama):  
Tablica 4. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz procesa premazivanja u automobilskoj industriji  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost potrošnje 
otapala 
(Mg/god) (  a ) Grani čna vrijednost (  b ) ukupnih 
emisija NMHOS-eva  
Nova postrojenja, premazivanje automobila 
(M1, M2)  > 15 
(> 5 000 premazanih automo ­
bile godišnje)  45 g NMHOS/m  2 ili 1,3 kg/ 
automobilu i 33 g NMHOS/m  2HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 97
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost potrošnje 
otapala 
(Mg/god) (  a ) Grani čna vrijednost (  b ) ukupnih 
emisija NMHOS-eva  
Postoje ća postrojenja, premazivanje automo ­
bila (M1, M2)  > 15 
(> 5 000 premazanih automo ­
bila godišnje)  60 g NMHOS/m  2 ili 1,9 kg/ 
automobilu i 41 g NMHOS/m  2 
Nova i postoje ća postrojenja, premazivanje 
automobila (M1, M2)  > 15 
(≤ 5 000 premazanih 
jedno(mono)volumenskih 
okvira ili > 3 500 premazanih 
šasija godišnje)  90 g NMHOS/m  2 ili 1,5 kg/ 
automobilu i 70 g NMHOS/m  2 
Nova postrojenja, premazivanje novih 
kamionskih kabina (N1, N2, N3)  > 15 
(≤ 5 000 premazanih kabina 
godišnje)  65 g NMHOS/m  2 
Nova postrojenja, premazivanje novih 
kamionskih kabina (N1, N2, N3)  > 15 
(> 5 000 premazanih kabina 
godišnje)  55 g NMHOS/m  2 
Postoje ća postrojenja, premazivanje novih 
kamionskih kabina (N1, N2, N3)  > 15 
(≤ 5 000 premazanih kabina 
godišnje)  85 g NMHOS/m  2 
Postoje ća postrojenja, premazivanje novih 
kamionskih kabina (N1, N2, N3)  > 15 
(> 5 000 premazanih kabina 
godišnje)  75 g NMHOS/m  2 
Nova postrojenja, premazivanje novih 
kamiona (bez kabina) (N1, N2, N3)  > 15 
(≤ 2 500 premazanih kamiona 
godišnje)  90 g NMHOS/m  2 
Nova postrojenja, premazivanje novih 
kamiona (bez kabina) (N1, N2, N3)  > 15 
(> 2 500 premazanih kamiona 
godišnje)  70 g NMHOS/m  2 
Postoje ća postrojenja, premazivanje novih 
kamiona (bez kabina) (N1, N2, N3)  > 15 
(≤ 2 500 premazanih kamiona 
godišnje)  120 g NMHOS/m  2 
Postoje ća postrojenja, premazivanje novih 
kamiona (bez kabina) (N1, N2, N3)  > 15 
(> 2 500 premazanih kamiona 
godišnje)  90 g NMHOS/m  2 
Nova postrojenja, premazivanje novih auto ­
busa (M3)  > 15 
(≤ 2 000 premazanih autobusa 
godišnje)  210 g NMHOS/m  2 
Nova postrojenja, premazivanje novih auto ­
busa (M3)  > 15 
(> 2 000 premazanih autobusa 
godišnje)  150 g NMHOS/m  2 
Postoje ća postrojenja, premazivanje novih 
autobusa (M3)  > 15 
(≤ 2 000 premazanih autobusa 
godišnje)  290 g NMHOS/m  2HR 98 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost potrošnje 
otapala 
(Mg/god) (  a ) Grani čna vrijednost (  b ) ukupnih 
emisija NMHOS-eva  
Postoje ća postrojenja, premazivanje novih 
autobusa (M3)  > 15 
(> 2 000 premazanih autobusa 
godišnje)  225 g NMHOS/m  2 
( a ) Na potrošnju otapala od ≤ 15 Mg godišnje (premazivanje automobila) primjenjuje se tablica 14. o završnoj obradi (lakiranju) 
automobila. 
( b ) Ukupne grani čne vrijednosti izražene su kao masa otapala (g) emitirana s površine proizvoda (m  2 ). Površina proizvoda odre đena 
je kao površina izra čunata iz ukupne površine elektroforetski premaznog podru čja i površine svih dijelova koji joj se mogu 
dodati u sljede ćim stupnjevima procesa premazivanja, a koji se premazuju istim premazom. Površina elektroforetski premaznog 
podru čja izra čunava se po formuli: (2 × ukupna težina proizvodne ljuske)/(prosje čna debljina metalne plo če × gusto ća metalne 
plo če). 
Tablica 5. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-a iz procesa premazivanja u razli čitim industrijskim djelatnostima  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost  Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-a 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja: 
ostalo premazivanje, uklj. 
metal, plastiku, tekstil, tkanine, 
foliju i papir (ne i tiskanje s 
papirnih valjaka na tkanine, 
vidjeti tiskanje)  5 – 15  100 (  a ) ( b ) mg C/m  3 25 (  b ) 
> 15  50/75 (  b ) ( c ) ( d ) mg 
C/m  3 20 (  b ) 
Nova i postoje ća postrojenja: 
premazi za drvo  15 – 25  100 (  a ) mg C/m  3 25 
> 25  50/75 (  c ) mg C/m  3 20 
( a ) Grani čna se vrijednost odnosi na nanošenje premaza i sušenje u kontroliranim uvjetima. 
( b ) Ako za premazivanje nije mogu će posti ći kontrolirane uvjete (izgradnja brodova, premazivanje zrakoplova itd.), postrojenja 
mogu biti izuzeta od obveze poštivanja ovih vrijednosti. Tada se mora postupati prema programu smanjivanja emisija navedenog 
u stavku 6 (a), ako se nadležnom tijelu ne dokaže kako ova mogu ćnost nije tehni čki i gospodarski izvediva. U tom slu čaju 
operater nadležnom tijelu mora dokazati korištenje najbolje raspoložive tehnike. 
( c ) Prva se vrijednost odnosi na procese sušenja, druga na proces nanošenja premaza. 
( d ) Ako se u premazivanju tekstila koriste metode koje omogu ćuju ponovnu uporabu oporabljenih otapala, grani čna vrijednost je 
150 mg C/Nm  3 za sušenje i premazivanje zajedno.  
12. Premazivanje zavojnica:  
Tablica 6. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz procesa premazivanja zavojnica  
Kapacitet, tehnike, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-a 
(% unosa otapala)  
Nova postrojenja  > 25  50 (  a ) 5  
Postoje ća postrojenja  > 25  50 (  a ) 10  
( a ) Ako se koriste metode koje omogu ćuju ponovnu uporabu oporabljenih otapala, grani čna će vrijednost biti 150 mg C/Nm  3 .HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 99
13. Kemijsko čišćenje:  
Tablica 7. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz kemijskog čišćenja  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost potrošnje 
otapala 
(Mg/god)  Grani čna 
vrijednost  
Nova i postoje ća postrojenja  0  20 g (  a ) 
( a ) Grani čna vrijednost za ukupne emisije NMHOS-eva izražena je kao masa emitiranog otapala po masi o čišćenog i osušenog 
proizvoda.  
14. Proizvodnja premaza, lakova, tinte i ljepila:  
Tablica 8. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz proizvodnje premaza, lakova, tinte i ljepila  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja  100 – 1 000  150 (  a ) 5 (  a ) ( c ) 
> 1 000  150 (  b ) 3 (  b ) ( c ) 
( a ) Može se primijeniti ukupna grani čna vrijednost unosa 5 % otapala umjesto korištenja grani čnih vrijednosti emisija u otpadnom 
plinu i grani čne vrijednosti fugitivnih emisija NMHOS-eva. 
( b ) Može se primijeniti ukupna grani čna vrijednost unosa 3 % otapala umjesto korištenja grani čnih vrijednosti u otpadnom plinu i 
grani čne vrijednosti fugitivnih emisija NMHOS-eva. 
( c ) Grani čna vrijednost fugitivnih emisija ne odnosi se na otapala koja se prodaju kao dio pripravka u zape čaćenom spremniku.  
15. Tiskanje (fleksografija, toplinski podešeni tisak, izdavaštvo itd.):  
Tablica 9. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz procesa tiskanja  
Kapacitet, tehnike, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja: 
Toplinski podešeni tisak  15 – 25  100  30 (  a ) 
> 25  20  30 (  a ) 
Nova postrojenja: rotogravura 
u izdavaštvu  > 25  75  10  
Postoje ća postrojenja: rotogra ­
vura u izdavaštvu  > 25  75  15HR 100 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Kapacitet, tehnike, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja: 
ostala rotogravura, fleksogra ­
fija, tiskanje rotacijskim zaslo ­
nom, jedinice za proizvodnju 
laminata i lakiranje  15 – 25  100  25  
> 25  100  20  
Nova i postoje ća postrojenja: 
tiskanje rotacijskim zaslonom  > 30  100  20  
( a ) Ostaci otapala u gotovim proizvodima ne smatraju se dijelom fugitivnih emisija NMHOS-eva.  
16. Proizvodnja farmaceutskih proizvoda:  
Tablica 10. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz proizvodnje farmaceutskih proizvoda  
Kapacitet, tehnike, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova postrojenja  > 50  20 (  a ) ( b ) 5 (  b ) ( d ) 
Postoje ća postrojenja  > 50  20 (  a ) ( c ) 15 (  c ) ( d ) 
( a ) Ako se koriste metode koje omogu ćuju ponovnu uporabu oporabljenih otapala, grani čna će vrijednost biti 150 mg C/Nm  3 . 
( b ) Može se primijeniti ukupna grani čna vrijednost unosa 5 % otapala umjesto korištenja grani čne koncentracije u otpadnom plinu i 
grani čne vrijednosti fugitivnih emisija NMHOS-eva. 
( c ) Može se primijeniti ukupna grani čna vrijednost unosa 15 % otapala umjesto korištenja grani čne koncentracije u otpadnom plinu 
i grani čne vrijednosti fugitivnih emisija NMHOS-eva. 
( d ) Grani čna vrijednost fugitivnih emisija ne uklju čuje otapala koja se prodaju kao dio pripravka u zape čaćenom spremniku.  
17. Pretvaranje prirodne ili sinteti čke gume:  
Tablica 11. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz procesa pretvaranja prirodne ili sinteti čke gume  
Kapacitet, tehnike, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja: 
pretvaranje prirodne ili sinte ­
tičke gume  > 15  20 (  a ) ( b ) 25 (  a ) ( c ) 
( a ) Može se primijeniti ukupna grani čna vrijednost unosa 25 % otapala umjesto korištenja grani čne koncentracije u otpadnom plinu 
i grani čne vrijednosti fugitivnih emisija NMHOS-eva. 
( b ) Ako se koriste metode koje omogu ćuju ponovnu uporabu oporabljenih otapala, grani čna vrijednost emisije u otpadnim plino ­
vima će biti 150 mg C/Nm  3 . 
( c ) Grani čna vrijednost fugitivnih emisija ne uklju čuje otapala koja se prodaju kao dio pripravka u zape čaćenom spremniku.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 101
18. Površinsko čišćenje:  
Tablica 12. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz površinskog čišćenja  
Kapacitet, tehnike, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost  Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja: 
površinsko čišćenje korište ­
njem tvari navedenih u 
stavku 3 (w)  1 – 5  20 mg spoja/Nm  3 15 
> 5 20 mg spoja/Nm  3 10 
Nova i postoje ća postrojenja: 
ostalo površinsko čišćenje  2 – 10  75 mg spoja/Nm  3 ( a ) 20 (  a ) 
> 10  75 mg spoja/Nm  3 ( a ) 15 (  a ) 
( a ) Postrojenja koja nadležnom tijelu dokažu kako prosje čni udio organskog otapala ni u jednom materijalu za čišćenje ne 
prekora čuje 30 % w/w (težine), izuzeta su od obveze primjenjivanja ovih vrijednosti (grani čna vrijednost fugitivnih emisija 
NMHOS-eva).  
19. Ekstrakcija biljnog ulja i životinjske masti i rafinacije biljnog ulja:  
Tablica 13. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva iz procesa ekstrakcije biljnog ulja i životinjske masti i 
rafinacije biljnog ulja  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost potrošnje 
otapala 
(Mg/god)  Ukupna grani čna vrijednost 
(kg/Mg)  
Nova i postoje ća postrojenja  > 10  Životinjska mast:  1,5  
Ricinus:  3,0  
Sjeme uljane repice:  1,0  
Sjeme suncokreta:  1,0  
Soja (krupno mljeve ­
na): 0,8 
Soja (brašno):  1,2  
Ostalo sjemenje i 
biljni materijal:  3,0 (  a ) 
Svi procesi frakcioni ­
ranja, osim ukla ­
njanja smole iz 
ulja (  b ): 1,5 
Uklanjanje smole iz 
ulja:  4,0 
( a ) Grani čne vrijednosti ukupnih emisija NMHOS-eva iz postrojenja koja obra đuju jednostruke serije sjemenja ili drugog biljnog 
materijala odredit će nadležna tijela prema pojedina čnim slu čajevima, u skladu s najboljim raspoloživim tehnologijama. 
( b ) Uklanjanje biljne smole iz ulja.HR 102 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
20. Završna obrada vozila:  
Tablica 14. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva kod završene obrade vozila  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja  > 0,5  50 (  a ) 25  
( a ) Pridržavanje grani čnih vrijednosti treba dokazati mjerenjem 15-minutnoga prosjeka.  
21. Impregnacija drvenih površina:  
Tablica 15. Grani čne vrijednosti emisija NMHOS-eva kod impregnacije drvenih površina  
Kapacitet, tehnika, specifikacije  Donja grani čna vrijednost 
potrošnje otapala 
(Mg/god)  Grani čna vrijednost 
(mg C/Nm  3 ) Grani čna vrijednost fugitivnih 
emisija NMHOS-eva 
(% unosa otapala)  
Nova i postoje ća postrojenja  > 25  100 (  a ) ( b ) 45 (  b ) 
( a ) Ne odnosi se na impregnaciju kreozotom. 
( b ) Može se primijeniti ukupna grani čna vrijednost 11 kg otapala/m  3 obra đenog drveta umjesto grani čne koncentracije u otpadnom 
plinu i grani čne vrijednosti fugitivnih emisija NMHOS-eva.  
B. Kanada  
22. Grani čne vrijednosti za nadzor emisija hlapivih organskih spojeva (HOS-eva) iz novih stacionarnih izvora u slje ­
de ćim kategorijama stacionarnih izvora odredit će se na temelju raspoloživih informacija o nadzornoj tehnologiji i 
razinama, uklju čuju ći grani čne vrijednosti koje se primjenjuju u drugim zemljama, kao i sljede ćih dokumenata:  
(a) Kanadsko vije će ministara okoliša (CCME), Ekološki kodeks o smanjenju emisija otapala iz objekata za 
kemijsko čišćenje, prosinac 1992. PN1053;  
(b) CCME, Ekološke smjernice o nadzoru emisija iz procesa s hlapivim organskim spojevima iz novih djelatnosti s 
organskim kemikalijama, rujan 1993. PN 1108;  
(c) CCME, Ekološki kodeks o mjerenju i nadzoru nepostojanih emisija VOC-a iz fizi čki ošte ćene opreme, listopad 
1993. PN1106;  
(d) CCME, Program smanjenja emisija VOC-a iz prianjala i brtvila za 40 %, ožujak 1994. PN 1116;  
(e) CCME, Plan smanjenja emisija VOC-a iz površinskih premaza na tržištu široke potrošnje za 20 %, ožujak 
1994. PN1114;  
(f) CCME, Ekološke smjernice za nadzor emisija VOC-a iz nadzemnih spremnika, lipanj 1995. PN1180;  
(g) CCME, Ekološki kodeks o oporabi pare tijekom to čenja automobilskog goriva na uslužnim postajama i drugim 
objektima za distribuciju benzina, (II. stadij) travanj 1995. PN1184;  
(h) CCME, Ekološki kodeks o smanjenju emisija otapala iz industrijskih i komercijalnih objekata za odmaš ćivanje, 
lipanj 1995. PN1182;HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 103
(i) CCME, Standardi i smjernice za smanjenje emisija VOC-a iz objekata za premazivanje originalne automobilske 
opreme za rad novih izvora, kolovoz 1995. PN1234;  
(j) CCME, Ekološke smjernice za smanjenje emisija VOC-a iz industrije prerade plastike, srpanj 1997. PN1276;  
(k) CCME, Nacionalni standardi za udio HOS-eva u kanadskim proizvodima za površinsko premazivanje u indu ­
strijskim i komercijalnim djelatnostima – Završna obrada automobila, kolovoz 1997. PN1288.  
C. Sjedinjene Ameri čke Države  
23. Grani čne vrijednosti za nadzor emisija sumporovog dioksida iz novih stacionarnih izvora u sljede ćim kategorijama 
stacionarnih izvora navode se sljede ćim dokumentima:  
(a) Spremnici za naftne teku ćine – 40. Zbornik saveznih propisa (40 Code of Federal Regulations – C.F.R.), 
odjeljak 60, pododjeljci K i Ka,  
(b) Spremnici za hlapive organske teku ćine – 40. C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Kb,  
(c) Naftne rafinerije – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak J,  
(d) Površinsko premazivanje metalnog namještaja – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak EE,  
(e) Površinsko premazivanje automobila i lakih kamiona – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak MM,  
(f) Otiskivanje rotogravurom u izdavaštvu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak QQ,  
(g) Površinsko premazivanje traka osjetljivih na pritisak i natpisa – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak RR,  
(h) Površinsko premazivanje velikih strojeva, metalnih zavojnica i limenki za napitke – 40 C.F.R., odjeljak 60, 
pododjeljci SS, TT i WW,  
(i) Benzinski terminali – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak XX,  
(j) Proizvodnja automobilskih guma – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak BBB,  
(k) Proizvodnja polimera – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak DDD,  
(l) Premazivanje i otiskivanje rastezljivih vinila i uretana – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak FFF,  
(m) Fizi čka ošte ćenja opreme naftnih rafinerija i sustavi odvodnje otpadnih voda – 40 C.F.R., odjeljak 60, podo ­
djeljci GGG i QQQ,  
(n) Proizvodnja sinteti čkih vlakana – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak HHH,  
(o) Kemijsko čišćenje naftom – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak JJJ,  
(p) Kopnena postrojenja za obradu zemnog plina – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak KKK,  
(q) Fizi čka ošte ćenja opreme, jedinice za oksidaciju zraka, destilacija i procesi u reaktorima – 40 C.F.R., odjeljak 
60, pododjeljci VV, III, NNN i RRR,  
(r) Premazivanje magnetnih traka – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak SSS,  
(s) Premazivanje industrijskih površina – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak TTT,  
(t) Polimerni premazi na pomo ćnim objektima – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak VVV.HR 104 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Prilog I.  
PLAN UPRAVLJANJA OTAPALOM  
Uvod  
1. Ovaj prilog dodatku o grani čnim vrijednostima nemetanskih hlapivih organskih spojeva (NMHOS-eva) iz stacio ­
narnih izvora daje smjernice za izradu plana upravljanja otapalom. Ovdje se utvr đuju na čela postupanja (stavak 2.), 
navodi se okvir za utvr đivanje masene bilance (stavak 3.) i uvjeti provjere pridržavanja odredbi (stavak 4.).  
Na čela 
2. Plan upravljanja otapalom ima sljede ću svrhu:  
(a) provjeru ispunjavanja zahtjeva dodatka i  
(b) utvr đivanje mogu ćnosti smanjivanja emisija u budu ćnosti.  
Definicije  
3. Sljede će definicije čine okvir za utvr đivanje masene bilance:  
(a) Unosi organskih otapala:  
I1. Koli čina organskih otapala ili njihova koli čina u kupljenim pripravcima koji se koriste kao sirovina u 
procesu u vremenskom okviru u kojem se izra čunava masena bilanca.  
I2. Koli čina organskih otapala ili njihova koli čina u pripravcima koji su regenerirani i ponovno se koriste kao 
sirovina u procesu. (Reciklirano otapalo obra čunava se svaki put kada se koristi za obavljanje neke 
aktivnosti.)  
(b) Izlaz organskih otapala:  
O1. Emisije NMHOS-eva u otpadnim plinovima.  
O2. Organska otapala izgubljena u vodi, pri čemu se uzima u obzir pro čišćavanje otpadnih voda prilikom 
izra čunavanja O5.  
O3. Koli čina organskih otapala koja u proizvodima ostaje kao ne čisto ća ili talog pri izlazu proizvoda iz 
procesa.  
O4. Emisije u zrak organskih otapala koje se ne zadržavaju u postrojenju radi regeneracije ili smanjivanja 
emisija. Ove emisije uklju čuju prozra čivanje prostorija, kada se zrak osloba đa u vanjski okoliš kroz 
prozore, vrata, odzra čne i sli čne otvore.  
O5. Organska otapala i/ili organski spojevi izgubljeni uslijed kemijskih ili fizikalnih reakcija (uklju čuju ći, na 
primjer, one uništene npr. spaljivanjem ili drugim postupcima pro čišćavanja otpadnih plinova ili otpadnih 
voda, ili se zadržavaju npr. adsorpcijom, ako ne spadaju pod O6., O7. ili O8.).  
O6. Organska otapala u skupljenom otpadu.  
O7. Organska otapala ili organska otapala u pripravcima, a koja se prodaju ili su namijenjena prodaji kao 
komercijalni proizvodi.  
O8. Organska otapala sadržana u pripravcima koji se regeneriraju za ponovnu uporabu, ali ne kao sirovina u 
procesu, ako ne spadaju pod O7.  
O9. Organska otapala ispuštena na drugi na čin.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 105
Smjernice za korištenje plana upravljanja otapalom za provjeru ispunjavanja zahtjeva  
4. Plan upravljanja otapalom koristi se ovisno o pojedina čnim zahtjevima koje treba provjeravati, kako slijedi:  
(a) Provjera ispunjavanja zahtjeva uz mogu ćnost smanjenja iz stavka 6.(a) dodatka, s pomo ću grani čne vrijednosti 
ukupnih emisija izraženom kao emisija otapala po jedinici proizvoda, ili kako ve ć odre đuje dodatak.  
i. za sve aktivnosti na koje se primjenjuje mogu ćnost smanjenja iz stavka 6.(a) dodatka, godišnju bilancu 
organskih otapala trebalo bi izra đivati jednom godišnje kako bi se utvrdila potrošnja. Potrošnja se može 
izra čunati sljede ćom jednadžbom:  
C ¼ I1–O8  
Potrebno je istodobno pokrenuti utvr đivanje krutih tvari u premazima kako bi se iz izvela godišnja 
referentna emisija i ciljna emisija za svaku godinu.  
ii. za procjenu ispunjavanja zahtjeva s grani čnom vrijednoš ću ukupnih emisija izraženom kroz emisije 
otapala po jedini čnom proizvodu, ili kako ve ć odre đuje dodatak, godišnju bilancu organskih otapala 
trebalo bi izra đivati jednom godišnje kako bi se utvrdile emisije NMHOS-a. Emisije se mogu izra čunati 
sljede ćom jednadžbom:  
E ¼ F þ O1  
gdje je F fugitivna emisija NMHOS-eva prema definiciji iz to čke (b) (i). Iznos emisije treba zatim podijeliti 
odgovaraju ćim parametrom proizvoda;  
(b) Odre đivanje fugitivnih emisija NMHOS-eva koje se uspore đuju s vrijednostima fugitivnih emisija iz dodatka:  
i. Metodologija:  Fugitivne emisije NMHOS-eva mogu se izra čunati pomo ću sljede će jednadžbe:  
F ¼ I1 Ä O1 Ä O5 Ä O6 Ä O7 Ä O8  
Ili 
F ¼ O2 þ O3 þ O4 þ O9  
Ta se koli čina može utvrditi izravnim mjerenjem koli čina. Ali može se izra čunati i drugim na činima, na 
primjer pomo ću efikasnosti zadržavanja emisija u procesu.  
Vrijednost fugitivne emisije izražava se kao dio unosa, koji se može izra čunati pomo ću sljede će jednadžbe:  
I ¼ I1 þ I2 
ii. U čestalost:  Fugitivne se emisije NMHOS-eva mogu utvrditi pomo ću kratkog ali sveobuhvatnog niza mjere ­
nja. Postupak nije potrebno ponavljati dok ne do đe do modifikacije opreme.HR 106 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Prilog II.  
PROGRAM SMANJENJA  
Na čela 
1. Svrha programa smanjivanja emisija je omogu ćiti operateru da drugim sredstvima postigne smanjenja emisija 
jednaka onima koja se postižu primjenom grani čnih vrijednosti. Operater može za tu svrhu koristiti bilo koji 
program smanjivanja emisija posebno izra đen za njegovo postrojenje, pod uvjetom da se na kraju postigne jednako 
smanjenje emisija. Stranke će izvješ ćivati o napretku postizanja jednakog smanjenja emisija, uklju čuju ći iskustva s 
primjenom programa smanjivanja emisija.  
Praksa  
2. Sljede ći program može se provoditi kod procesa nanošenja premaza, lakova, ljepila ili tiskarskih boja. Ako taj 
program nije prikladan, nadležno tijelo može dopustiti poslužitelju uporabu bilo kojeg alternativnog programa koji 
poštuje ovdje navedena na čela. Prilikom izrade programa vodi se ra čuna o sljede ćim činjenicama:  
(a) ako su zamjenski proizvodi koji sadrže male koli čine ili ne sadrže otapala još uvijek u razvoju, operateru se 
mora produžiti rok za provedbu planova za smanjivanje emisija;  
(b) referentna to čka za smanjenje emisija treba biti što bliža emisijama kakve bi se postigle kada se ne bi poduzele 
nikakve aktivnosti za njihovo smanjivanje.  
3. Za postrojenja za koja je mogu će pretpostaviti konstantan sadržaj krute tvari u proizvodu i može ga se uporabiti za 
odre đivanje referentne to čke smanjenja emisija primjenjuje se sljede ći program:  
(a) operater će dostaviti program smanjivanja emisija koji će posebno obuhvatiti smanjivanje prosje čnog sadržaja 
otapala u ukupnom unosu i/ili pove ćanje u činka pri korištenju krutih tvari u cilju smanjenja ukupnih emisija 
iz postrojenja do zadanog postotka referentnih godišnjih emisija, koje predstavljaju ciljne emisije. To mora biti 
napravljeno u sljede ćem vremenskom razdoblju:  
Vremensko razdoblje  Najviše dopuštene ukupne godišnje 
emisije  Nova postrojenja  Postoje ća postrojenja  
do 31.10.2001.  do 31.10.2005.  Ciljna emisija × 1,5  
do 31.10.2004.  do 31.10.2007.  Ciljna emisija  
(b) Referentna godišnja emisija izra čunava se na sljede ći na čin: 
i. Utvrdi se ukupna masa krutih tvari u koli čini premaza i/ili tiskarske boje, laka ili ljepila koje se godišnje 
potroši. Krute tvari su sve tvari u premazima, tiskarskim bojama, lakovima i ljepilima koji se skrutnjavaju 
nakon isparavanja vode ili hlapivih organskih spojeva.  
ii. Referentne godišnje emisije izra čunavaju se množenjem mase, utvr đene prema podstavku (i), odgovara ­
jućim faktorom navedenim u tablici u nastavku. Nadležna tijela mogu prilago đivati ove faktore za 
pojedina postrojenja, da bi održavali propisani pove ćani utjecaj korištenjem krutih tvari.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 107
Aktivnost  Faktor koji se koristi 
u podstavku (b) ii.  
Rotogravura; fleksografija; proizvodnja laminata vezana uz proces 
tiskanja; tiskanje; lakiranje kao dio aktivnosti tiskanja; premazivanje 
drveta; premazivanje tekstila, tkanine, filma ili papira; nanošenje 
ljepila  4 
Premazivanje zavojnica; završna obrada/lakiranje vozila  3  
Zaštita površina u dodiru s hranom; površinska zaštita u 
zrakoplovnoj industriji  2,33  
Ostala površinska zaštita i tiskanje rotacijskim zaslonom  1,5  
iii. Ciljna je emisija jednaka umnošku referentne godišnje emisije i postotka koji je jednak:  
— (vrijednost fugitivne emisije + 15), kod sljede ćih aktivnosti:  
— premazivanje s ciljem površinske zaštite u automobilskoj industriji (potrošnja otapala 
< 15 Mg/god) i završna obrada (lakiranje) vozila,  
— premazivanje metala, plastike, tekstila, tkanine, folije i papira (potrošnja otapala izme đu 5 i 15 
Mg/god),  
— premazivanje drvenih površina (potrošnja otapala izme đu 15 i 25 g/god).  
— (vrijednost fugitivne emisije + 5) za sva druga postrojenja,  
iv. obvezama je udovoljeno ako su stvarne emisije otapala utvr đene godišnjom bilancom organskih otapala 
manje ili jednake ciljnim emisijama.  
DODATAK VII.  
VREMENSKI ROKOVI PREMA ČLANKU 3.  
1. Vremenski rokovi za primjenu grani čnih vrijednosti prema članku 3. stavku 2. i 3., će biti:  
(a) za nove stacionarne izvore, godina dana od datuma stupanja ovog Protokola na snagu za doti čnu stranku i  
(b) za postoje će stacionarne izvore:  
i. ako se radi o stranci koja nije zemlja s gospodarstvom u tranziciji, godinu dana od datuma stupanja ovog 
Protokola na snagu ili 31. prosinca 2007., ovisno o tome koji od ovih datuma dolazi kasnije i  
ii. ako se radi o stranci koja jest zemlja s gospodarstvom u tranziciji, osam godina od datuma stupanja ovog 
Protokola na snagu.  
2. Vremenski rokovi za primjenu grani čnih vrijednosti za goriva i nove pokretne izvore prema članku 3. stavku 5. i 
grani čnih vrijednosti za plinska ulja prema dodatku IV. tablica 2., bit će sljede ći: 
i. ako se radi o stranci koja nije zemlja s gospodarstvom u tranziciji, danom stupanja ovog Protokola na snagu ili 
na datume vezane uz mjere odre đene dodatkom VIII. i grani čne vrijednosti prema dodatku IV. tablica 2., ovisno 
o tome koji od ovih datuma dolazi kasnije; iHR 108 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
ii. ako se radi o stranci koja jest zemlja s gospodarstvom u tranziciji, pet godina od datuma stupanja ovog Protokola 
na snagu ili pet godina od datuma vezanih uz mjere odre đene dodatkom VIII. i grani čne vrijednosti prema 
dodatku IV. tablica 2., ovisno o tome koji od ovih datuma dolazi kasnije.  
Ovi vremenski rokovi nisu primjenjivi na stranku ovog Protokola u smislu u kojem stranka podliježe kra ćem 
vremenskom roku za plinsko ulje prema Protokolu o daljnjem smanjenju emisija sumpora.  
3. Za potrebe ovog dodatka, „zemlja s gospodarstvom u tranziciji” zna či stranku koja je svojim instrumentom 
ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupa dala izjavu kako želi biti smatrana zemljom s gospodarstvom u tranziciji 
u smislu stavaka 1. i/ili 2. ovog dodatka.  
DODATAK VIII.  
GRANI ČNE VRIJEDNOSTI ZA GORIVA I NOVE POKRETNE IZVORE  
UVOD  
1. Odlomak A odnosi se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država, odlomak B odnosi se na Kanadu, a 
odlomak C na Sjedinjene Ameri čke Države.  
2. Ovaj dodatak sadrži grani čne vrijednosti za NO  x , izražene kao ekvivalente dušik-dioksida (NO) te na ugljikovodike, 
od kojih su ve ćina hlapivi organski spojevi, kao i specifikacije zaštite okoliša za goriva za vozila, koja su u slobodnoj 
prodaji.  
3. Vremenski rokovi za primjenu grani čnih vrijednosti navedeni su u dodatku VII.  
A. Stranke osim Kanade i Sjedinjenih Ameri čkih Država  
O s o b n i a u t o m o b i l i i l a k a t e r e t n a v o z i l a  
4. Grani čne vrijednosti za motorna vozila s najmanje četiri kota ča, koja se rabe u prijevozu putnika (kategorija M) i 
roba (kategorija N) navedena su u tablici 1.  
T e š k a t e r e t n a v o z i l a  
5. Grani čne vrijednosti za motore teških teretnih vozila navedene su u tablicama 2. i 3., ovisno o primjenjivim ispitnim 
postupcima.  
M o t o c i k l i i m o p e d i  
6. Grani čne vrijednosti za motocikle i mopede navedene su u tablici 6. odnosno 7.  
N e c e s t o v n a v o z i l a i r a d n i s t r o j e v i  
7. Grani čne vrijednosti za motore poljoprivrednih i šumskih vu čnih vozila i drugih necestovnih vozila/radnih strojeva 
navedene su u tablicama 4. i 5. Stupanj I. (tablica 4.) temelji se na propisu Gospodarske komisije za Europu (ECE) 
br. 96. – „Zajedni čkim odredbama o odobrenjima za motore s kompresijskim paljenjem koji se ugra đuju u 
poljoprivredna i šumska vu čna vozila s obzirom na emisije one čišćuju ćih tvari iz motora”.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 109
HR 110 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
 K a k v o ć a g o r i v a  
8. Specifikacije zaštite okoliša za benzin i dieselsko gorivo navedene su u tablicama 8. do 11.  
Tablica 1. Grani čne vrijednosti za osobne automobile i laka vozila  
Kategorija  Klasa  Po četak primje ­
ne (b ) Referentna masa 
(RW) 
(kg) Grani čne vrijednosti  
Ugljik -monoksid  Ugljikovodici  Dušikovi oksidi  smjesa ugljikovodika i 
dušikovih oksida  čestice (a ) 
L1 (g/km)  L2 (g/km)  L3 (g/km)  L2 + L3 (g/km)  L4 (g/km)  
Benzin  Diesel  Benzin  Diesel  Benzin  Diesel  Benzin  Diesel  Diesel  
A M (c ) 1.1.2001.  Sve (g ) 2,3  0,64  0,20  —  0,15  0,50  —  0,56  0,05  
N 1 (d ) I  1.1.2001. (e ) RW ≤ 1 350  2,3  0,64  0,20  —  0,15  0,50  —  0,56  0,05  
II 1.1.2002.  1 305 < RW ≤ 1 760  4,17  0,80  0,25  —  0,18  0,65  —  0,72  0,07  
III 1.1.2002.  1 760 < RW  5,22  0,95  0,29  —  0,21  0,78  —  0,86  0,10  
B M (c ) 1.1.2006.  Sve  1,0  0,50  0,10  —  0,08  0,25  —  0,30  0,025  
N 1 (d ) I  1.1.2006. (f ) RW ≤ 1 305  1,0  0,50  0,10  —  0,08  0,25  —  0,30  0,025  
II 1.1.2007.  1 305 < RW ≤ 1 760  1,81  0,63  0,13  —  0,10  0,33  —  0,39  0,04  
III 1.1.2007.  1 760 < RW  2,27  0,74  0,16  —  0,11  0,39  —  0,46  0,06  
(a ) Za motore s kompresijskim paljenjem 
(b ) Registracija, prodaja ili po četak uporabe novih vozila koji ne udovoljavaju odgovaraju ćim grani čnim vrijednostima odbijat će se po čevši s datumima navedenima u ovom stupcu, a 12 mjeseci uo či tih datuma više nije dopušteno 
izdavati odobrenja za njih. 
(c ) Osim vozila čija najve ća masa prelazi 2. 500 kg. 
(d ) I ona vozila kategorije M iz zabilješke c). 
(e ) 1.1.2002. za ona vozila kategorije M iz zabilješke c). 
(f ) 1.1.2007. za ona vozila kategorije M iz zabilješke c). 
(g ) Do 1. sije čnja 2003., vozila iz ove kategorije opremljena motorima s kompresijskim paljenjem koja su ne-cestovna vozila i vozila najve će mase preko 2 000 kg, a koja su namijenjena prijevozu više od 6 putnika, uklju čuju ći voza ča, 
smatrat će se vozilima kategorije N1, klase III, red A.
Tablica 2. Grani čne vrijednosti za teška teretna vozila – Europski ispitni test s ustaljenim uvjetima (ESC) i 
Europski ispitni test s dinami čkim optere ćenjem (ELR)  
Red Po četak primjene 
( a ) Ugljik -monoksid 
(g/kWh)  Ugljikovodici 
(g/kWh)  Dušikov oksid 
(g/kWh)  Čestice 
(g/kWh)  Dim 
(m -1 ) 
A 1.10.2001.  2,1  0,66  5,0  0,10/0,13 (  b ) 0,8  
B1 1.10.2006.  1,5  0,46  3,5  0,02  0,5  
B2 1.10.2009.  1,5  0,46  2,0  0,02  0,5  
( a ) Po čevši s navedenim datumima i s izuzetkom vozila i motora namijenjenih izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola i 
zamjenskih motora za vozila u uporabi, stranke će zabraniti registraciju, prodaju, po četak uporabe novih vozila koje pokre će 
motor s kompresijskim paljenjem ili plinski motor, kao i prodaju i uporabu novih motora s kompresijskim paljenjem ili plinskih 
motora, ako njihove emisije ne udovoljavaju odgovaraju ćim grani čnim vrijednostima. Po čevši od 12 mjeseci uo či ovih datuma, 
odobrenje tipa može se uskratiti ako nije udovoljeno grani čnim vrijednostima. 
( b ) Za motore ukupnog obujma ispod 0,75 dm  3 po cilindru i snage preko 3 000 min-1.  
Tablica 3. Grani čne vrijednosti za teška teretna vozila – Europski ispitni test s prijelaznim uvjetima (ETC)  ( a ) 
Red Po četak 
primjene (  b ) Ugljik 
-monoksid  Nemetanski 
ugljikovodici 
(g/kWh)  Metan (  c ) 
(g/kWh)  Dušikov oksid 
(g/kWh)  Čestice (  d ) 
A (2000.)  1.10.2001.  5,45  0,78  1,6  5,0  0,16/0,21 (  e ) 
B1 (2005.)  1.10.2006.  4,0  0,55  1,1  3,5  0,03  
B2 (2008.)  1.10.2009.  4,0  0,55  1,1  2,0  0,03  
( a ) Uvjeti potvr đivanja prihvatljivosti ETC testova kada se vrši mjerenje grani čne vrijednosti emisija plinskih motora primjenjivih na 
red A bit će ponovno razmotreni i, prema potrebi, prilago đeni postupku iz članka 13. Direktive 70/156/EEC. 
( b ) Po čevši s navedenim datumima i s izuzetkom vozila i motora namijenjenih izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola i 
zamjenskih motora za vozila u uporabi, stranke će zabraniti registraciju, prodaju, po četak uporabe novih vozila koje pokre će 
motor s kompresijskim paljenjem ili plinski motor, kao i prodaju i uporabu novih motora s kompresijskim paljenjem ili plinskih 
motora čije emisije ne udovoljavaju odgovaraju ćim grani čnim vrijednostima. Po čevši od 12 mjeseci uo či ovih datuma, odobrenje 
tipa može se uskratiti ako nije udovoljeno grani čnim vrijednostima. 
( c ) Samo za motore na zemni plin. 
( d ) Nije primjenjivo na plinske motore na stupnju A ni na stupnjevima B1 i B2. 
( e ) Za motore ukupnog obujma ispod 0,75 dm  3 po cilindru i snage preko 3 000 min-1.  
Tablica 4. Grani čne vrijednosti (I. stupanj) za dieselske motore necestovnih pokretnih radnih strojeva 
(mjerni postupak ISO 8178)  
Neto snaga (P) 
(kW)  Po četak primjene (  a ) Ugljik-monoksid 
(g/kWh)  Ugljikovodici 
(g/kWh)  Dušikovi oksidi 
(g/kWh)  Čestice 
(g/kWh)  
130 ≤ P < 560  31.12.1998.  5,0  1,3  9,2  0,54  
75 ≤ P < 130  31.12.1998.  5,0  1,3  9,2  0,70  
37 ≤ P < 75  31.03.1998.  6,5  1,3  9,2  0,85  
( a ) Po čevši s navedenim datumom i s izuzetkom strojeva i motora namijenjenih izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, 
stranke će dopustiti registraciju, gdje je to primjenjivo, kao i stavljanje u prodaju novih motora koji mogu i ne moraju biti 
ugra đeni u strojeve, samo ako ti strojevi i motori udovoljavaju grani čnim vrijednostima odre đenima u ovoj tablici. Odobrenje tipa 
za rod odnosno tip motora uskra ćivat će se po čevši od 30. lipnja 1998., ako ne udovoljavaju grani čnim vrijednostima.  
Napomena:  Ove grani čne vrijednosti treba posti ći prije bilo kakve obrade ispušnih plinova.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 111
Tablica 5. Grani čne vrijednosti (II. stupanj) za dieselske motore necestovnih pokretnih radnih strojeva 
(mjerni postupak ISO 8178)  
Neto snaga (P) 
(kW)  Po četak primjene (  a ) Ugljik-monoksid 
(g/kWh)  Ugljikovodici 
(g/kWh)  Dušikovi oksidi 
(g/kWh)  Čestice 
(g/kWh)  
130 ≤ P < 560  31.12.2001.  3,5  1,0  6,0  0,2  
75 ≤ P < 130  31.12.2002.  5,0  1,0  6,0  0,3  
37 ≤ P < 75  31.12.2003.  5,0  1,3  7,0  0,4  
18 ≤ P < 37  31.12.2000.  5,5  1,5  8,0  0,8  
( a ) Po čevši s navedenim datumom i s izuzetkom strojeva i motora namijenjenih izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, 
stranke će dopustiti registraciju, gdje je to primjenjivo, kao i stavljanje u prodaju novih motora koji mogu i ne moraju biti 
ugra đeni u strojeve, samo ako ti strojevi i motori udovoljavaju grani čnim vrijednostima odre đenima u ovoj tablici. Odobrenje tipa 
za rod odnosno tip motora uskra ćivat će se po čevši od 12 mjeseci prije navedenih datuma, ako ne udovoljavaju grani čnim 
vrijednostima.  
Tablica 6. Grani čne vrijednosti za motocikle i motocikle s prikolicom na 3 ili 4 kota ča 
(> 50 cm  3 ; > 45 km/h), koje treba primjenjivati od 17. lipnja 1999.  ( a ) 
Tip motora  Grani čne vrijednosti  
2-taktni  CO = 8 g/km  
HC = 4 g/km  
NO  x = 0.1 g/km  
4-taktni  CO = 13 g/km  
HC = 3 g/km  
NO  x = 0.3 g/km  
( a ) Tipno odobrenje uskra ćivat će se po čevši s navedenim datumima, ako emisije iz vozila ne udovoljavaju grani čnim vrijednostima.  
Napomena:  Za mopede s prikolicama s 3 i 4 kota ča, grani čne vrijednosti pomnožiti s 1,5.  
Tablica 7. Grani čne vrijednosti za mopede (< 50 cm  3 ; < 45 km/h)  
Stupanj  Po četak primjene (  a ) Grani čne vrijednosti  
CO (g/km)  HC + NO  x (g/km)  
I. 17.6.1999.  6,0 (  b ) 3,0 (  b ) 
II. 17.6.2002.  1,0 (  c ) 1,2  
( a ) Odobrenje tipa uskra ćivat će se po čevši s navedenim datumima, ako emisije iz vozila ne udovoljavaju grani čnim vrijednostima. 
( b ) Za mopede s prikolicama s 3 i 4 kota ča, pomnožiti s 2. 
( c ) Za mopede s prikolicama s 3 i 4 kota ča – 3,5 g/km.HR 112 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Tablica 8. Specifikacije zaštite okoliša za goriva u slobodnoj prodaji namijenjena vozilima 
opremljenima motorima s pozitivnim paljenjem  
Vrsta: Benzin  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  a ) Provjera  
Najniže  Najviše  Metoda (  b ) Datum objave  
Istraživa čki oktanski broj  95  —  EN 25164  1993.  
Motorni oktanski broj  85  —  EN 25163  1993.  
Reid tlak pare, ljetno razdoblje (  c ) kPa  —  60  EN 12  1993.  
Destilacija:  
— isparavanje na 100 °C  % v/v  46  —  EN-ISO 3405  1988.  
— isparavanje na 150 °C  % v/v  75  —  
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % v/v  —  18,0 (  d ) ASTM D1319  1995.  
— aromati  —  42  ASTM D1319  1995.  
— benzen  —  1  nacrt EN 12177  1996.  
Udio kisika  % m/m  —  2,7  EN 1601  1996.  
Oksigenati:  —  
— metanol, treba dodati stabiliziraju će 
agense  % v/v  —  3  EN 1601  1996.  
— etanol, možda su potrebni stabilizira ­
jući agensi  % v/v  —  5  EN 1601  1996.  
— izopropilni alkohol  % v/v  —  10  EN 1601  1996.  
— tercbutilni alkohol  % v/v  —  7  EN 1601  1996.  
— izobutilni alkohol  % v/v  —  10  EN 1601  1996.  
— eteri koji sadrže 5 ili više atoma 
ugljika po molekuli  % v/v  —  15  EN 1601  1996.  
— Drugi oksigenati (  e ) % v/v  —  10  EN 1601  1996.  
Udio sumpora  mg/kg  —  150  nacrt EN- 
ISO/DIS 14596  1996.  
( a ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „prave vrijednosti”. Pri odre đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su pojmovi iz 
norme ISO 4259 „Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, dok je u 
odre đivanju najniže vrijednosti uzeta u obzir najmanja razlika 2R  iznad nule (R = ponovljivost). Rezultati pojedina čnih mjerenja 
tuma čit će se na temelju mjerila opisanih normom ISO 4259 (objavljenoj 1995.). 
( b ) EN – Europska norma; ASTM – Ameri čko društvo za ispitivanje i materijale; DIS – Nacrt me đunarodne norme. 
( c ) Ljetno razdoblje po činje ne kasnije od 1. svibnja i ne završava prije 1. rujna. Za države članice s arkti čkim vremenskim uvjetima 
ljeto po činje ne kasnije od 1. lipnja i ne završava prije 31. kolovoza, uz tlak pare ograni čen na 70 kPa.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 113
( d ) Osim za bezolovni benzin „regular” (najmanji motorni oktanski broj 812 i najmanji istraživa čki oktanski broj 91), za koje je 
najviši udio olefina 21 % v/v. Ove grani čne vrijednosti ne sprje čavaju stavljanje u nekoj državi članici u prodaju kojeg drugog 
bezolovnog benzina s oktanskim brojem nižim od ovdje navedenog. 
( e ) Ostali mono-alkoholi sa završnom to čkom destilacije koja nije viša od završne to čke destilacije iz nacionalnih specifikacija ili, 
tamo gdje takve ne postoje, od završne to čke destilacije za motorna goriva.  
Napomena:  Stranke će se pobrinuti da, ne kasnije od 1. sije čnja 2000., benzin može biti u slobodnoj prodaji na njihovom podru čju 
samo ako udovoljavaju specifikacijama zaštite okoliša navedenima u tablici 8. Ako neka stranka utvrdi kako bi zabrana 
benzina s udjelom sumpora koji ne udovoljava specifikacijama udjela sumpora iz tablice 8., ali ne prekora čuje sadašnji 
udio, izazvala ozbiljne poteško će u njezinim industrijskim djelatnostima vezane uz potrebne izmjene njihovih proiz ­
vodnih objekata do 1. sije čnja 2000., ona može produljiti vremensko razdoblje potrebno za puštanje u slobodnu prodaju 
najkasnije do 1. sije čnja 2003. U takvom slu čaju doti čna će se stranka u izjavi Izvršnom tijelu, koju će položiti zajedno sa 
svojim instrumentom ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupa, o čitovati kako namjerava produljiti vremensko razdoblje 
te će predo čiti pisano obrazloženje.  
Tablica 9. Specifikacije zaštite okoliša za goriva u slobodnoj prodaju namijenjena vozilima 
opremljenima motorima s kompresijskim paljenjem  
Vrsta: Dieselsko gorivo  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  a ) Provjera  
Najniže  Najviše  Metoda (  b ) Datum objave  
Cetanski broj  51  —  EN-ISO 5165  1992.  
Gusto ća na 15 °C  kg/m  3 — 845  EN-ISO 3675  1995.  
To čka destilacije: 95 %  °C  —  360  EN-ISO 3405  1988.  
Policikli čki aromatski ugljikovodici  % m/m  —  11  IP 391  1995.  
Udio sumpora  mg/kg  —  350  nacrt EN- 
ISO/DIS 14596  1996.  
( a ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „prave vrijednosti”. Pri odre đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su pojmovi iz 
norme ISO 4259 „Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, dok je u 
odre đivanju najniže vrijednosti uzeta u obzir najmanja razlika 2R  iznad nule (R = ponovljivost). Rezultati pojedina čnih mjerenja 
tuma čit će se na temelju mjerila opisanih normom ISO 4259 (objavljenoj 1995.). 
( b ) EN – Europska norma; IP – Institut za naftu; DIS – Nacrt me đunarodne norme.  
Napomena:  Stranke će se pobrinuti da, ne kasnije od 1. sije čnja 2000., dieselska goriva mogu biti u slobodnoj prodaji na njihovom 
podru čju samo ako udovoljavaju specifikacijama zaštite okoliša navedenima u tablici 9. Ako neka stranka utvrdi kako bi 
zabrana dieselskog goriva s udjelom sumpora koji ne udovoljava specifikacijama za udio/sadržaj sumpora iz tablice 9., ali 
ne prekora čuje trenutni udjel, izazvala ozbiljne poteško će u industriji, a vezane su uz potrebne izmjene njihovih 
proizvodnih objekata do 1. sije čnja 2000., ona može produljiti vremensko razdoblje potrebno za puštanje u slobodnu 
prodaju najkasnije do 1. sije čnja 2003. U takvom slu čaju doti čna će se stranka u izjavi Izvršnom tijelu, koju će položiti 
zajedno s instrumentom ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupa, o čitovati kako namjerava produljiti vremensko 
razdoblje te će predo čiti pisano obrazloženje.HR 114 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
Tablica 10. Specifikacije zaštite okoliša za goriva u slobodnoj prodaji namijenjena vozilima 
opremljenima motorima s pozitivnim paljenjem  
Vrsta: Benzin  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  a ) Provjera  
Najniže  Najviše  Metoda (  b ) Datum objave  
Istraživa čki oktanski broj  95  EN 25164  1993.  
Motorni oktanski broj  85  EN 25163  1993.  
Reid tlak pare, ljetno razdoblje  kPa  —  
Destilacija:  
— isparavanje na 100 °C  % v/v  —  —  
— isparavanje na 150 °C  % v/v  —  —  
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % v/v  —  
— aromati  % v/v  —  35  ASTM D1319  1995.  
— benzen  % v/v  —  
Udio kisika  % m/m  —  
Udio sumpora  mg/kg  —  50  nacrt EN- 
ISO/DIS 14596  1996.  
( a ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „prave vrijednosti”. Pri odre đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su pojmovi iz 
norme ISO 4259 „Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, dok je u 
odre đivanju najniže vrijednosti uzeta u obzir najmanja razlika 2R  iznad nule (R = ponovljivost). Rezultati pojedina čnih mjerenja 
tuma čit će se na temelju mjerila opisanih normom ISO 4259 (objavljenoj 1995.). 
( b ) EN – Europska norma; ASTM – Ameri čko društvo za ispitivanje i materijale; DIS – Nacrt me đunarodne norme.  
Napomena:  Stranke će se pobrinuti da, ne kasnije od 1. sije čnja 2005., benzin može biti u slobodnoj prodaji na njihovom teritoriju 
samo ako udovoljava specifikacijama zaštite okoliša navedenima u tablici 10. Ako neka stranka utvrdi kako bi zabrana 
benzina s udjelom sumpora koji ne udovoljava specifikacijama udjela sumpora iz tablice 10., ali udovoljava onima iz 
tablice 8., izazvala ozbiljne poteško će u industriji vezane uz potrebne izmjene proizvodnih objekata do 1. sije čnja 2005., 
ona može produljiti vremensko razdoblje potrebno za puštanje u slobodnu prodaju najkasnije do 1. sije čnja 2007. U 
takvom slu čaju doti čna će se stranka u izjavi Izvršnom tijelu, koju će položiti zajedno s instrumentom ratifikacije, 
prihvata, odobrenja ili pristupa, o čitovati kako namjerava produljiti vremensko razdoblje te će predo čiti pisano obra ­
zloženje.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 115
Tablica 11. Specifikacije zaštite okoliša za goriva u slobodnoj prodaji namijenjena vozilima 
opremljenima motorima s kompresijskim paljenjem  
Vrsta: Dieselsko gorivo  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  a ) Provjera  
Najniže  Najviše  Metoda (  b ) Datum objave  
Cetanski broj  —  
Gusto ća na 15 °C  kg/m  3 — 
To čka destilacije: 95 %  °C  —  
Policikli čki aromatski ugljikovodici  % m/m  —  
Udio sumpora  mg/kg  —  50  nacrt EN- 
ISO/DIS 14596  1996.  
( a ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „prave vrijednosti”. Pri odre đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su pojmovi iz 
norme ISO 4259 „Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, dok je u 
odre đivanju najniže vrijednosti uzeta u obzir najmanja razlika 2R  iznad nule (R = ponovljivost). Rezultati pojedina čnih mjerenja 
tuma čit će se na temelju mjerila opisanih normom ISO 4259. 
( b ) EN – europski standard; DIS – Nacrt me đunarodne norme.  
Napomena:  Stranke će se pobrinuti da, ne kasnije od 1. sije čnja 2005., dieselska goriva mogu biti u slobodnoj prodaji na njihovom 
podru čju samo ako udovoljavaju specifikacijama zaštite okoliša navedenima u tablici 11. Ako neka stranka utvrdi kako bi 
zabrana dieselskog goriva s udjelom sumpora koji ne udovoljava specifikacijama udjela sumpora iz tablice 11., ali 
udovoljava onima iz tablice 9., izazvala ozbiljne poteško će u industriji vezane uz potrebne izmjene njihovih proizvodnih 
objekata do 1. sije čnja 2005., ona može produljiti vremensko razdoblje potrebno za puštanje u slobodnu prodaju 
najkasnije do 1. sije čnja 2007. U takvom slu čaju doti čna će se stranka u izjavi Izvršnom tijelu, koju ima položiti 
zajedno sa svojim instrumentom ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupa, o čitovati kako namjerava produljiti 
vremensko razdoblje te će predo čiti pisano obrazloženje.HR 116 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17
B. Kanada  
9. Standardi emisija iz novih vozila za laka vozila, lake kamione, teška teretna vozila, teške motore i motocikle: Zakon 
o sigurnosti motornih vozila (i slijedni propisi), V. propis o sigurnosti motornih vozila: Emisije iz vozila (standard 
1100), SOR/97-376 (28. srpnja 1997.), s povremenim izmjenama i dopunama.  
10. Kanadski Zakon o zaštiti okoliša, Propis o dizelskom gorivu, SOR/97-110 (4. velja če 1997., sumpor u dizelskim 
gorivima), s povremenim izmjenama i dopunama.  
11. Kanadski Zakon o zaštiti okoliša, Propis o benzenu u benzinu, SOR/97-493 (6. studenoga 1997.), s povremenim 
izmjenama i dopunama.  
12. Kanadski Zakon o zaštiti okoliša, Propis o sumporu u benzinu, Canada Gazette, II. dio, 4. lipnja 1999., s povre ­
menim izmjenama i dopunama.  
C. Sjedinjene Ameri čke Države  
13. Provedba programa nadzora emisija iz pokretnih izvora za laka vozila, lake kamione, teške kamione i goriva, koliko 
to zahtijevaju odjeljci 202(a), 202(g) i 202(h) Zakona o čistom zraku, kroz sljede će propise:  
(a) 40 Zbornik saveznih propisa (40. Code of Federal Regulations – C.F.R.), odjeljak 80., pododjeljak D – Refor ­
mulirani benzin,  
(b) 40 C.F.R., odjeljak 86., pododjeljak A – Propis o op ćim odredbama za emisije,  
(c) 40 C.F.R., odjeljak 80., pododjeljak 80.29 – Nadzor i ograni čenja kakvo će dieselskog goriva.  
DODATAK IX.  
MJERE ZA NADZOR EMISIJA AMONIJAKA IZ IZVORA U POLJOPRIVREDI  
1. Stranke koje podliježu obvezama prema članku 3. stavku 8.(a), poduzet će mjere odre đene ovim dodatkom.  
2. Svaka će se stranka propisno pobrinuti za potrebu smanjenja gubitaka iz čitavog ciklusa dušika.  
A. Savjetodavni kodeks dobre poljoprivredne prakse  
3. Unutar godine dana od datuma stupanja ovog Protokola na snagu za doti čnu stranku, ona će izraditi, objaviti i 
razaslati savjetodavni kodeks dobre poljoprivredne prakse za nadzor emisija amonijaka. Kodeks će voditi ra čuna o 
specifi čnim uvjetima u državnom podru čju stranke i uklju čivati odredbe o:  
— „upravljanju” dušikom, vode ći ra čuna o čitavom ciklusu dušika,  
— strategijama hranjenja stoke,  
— metodama rasprostiranja stajskog gnojiva s malim emisijama,  
— sustave skladištenja stajskog gnojiva s malim emisijama,  
— sustavi smještaja životinja s malim emisijama,  
— mogu ćnosti ograni čavanja emisija amonijaka iz uporabe mineralnih gnojiva.  
Stranke trebaju kodeksu dati neki naziv kako bi se izbjegle zabune s drugim kodeksima-smjernicama.HR 11/Sv. 17 Službeni list Europske unije 117
B. Umjetna gnojiva na bazi ureje i amonij-karbonata  
4. Unutar godine dana od datuma stupanja na snagu ovog Protokola za neku stranku, doti čna će stranka poduzeti 
izvedive korake u cilju ograni čenja emisija amonijaka iz uporabe krutih umjetnih gnojiva na bazi ureje.  
5. Unutar godine dana od datuma stupanja na snagu ovog Protokola za neku stranku, doti čna će stranka zabraniti 
uporabu umjetnih gnojiva na bazi amonij-karbonata.  
C. Primjena stajskog gnojiva  
6. Svaka će se stranka pobrinuti za uporabu metoda primjene teku ćeg stajskog gnojiva s malim emisijama (kako 
navodi smjernica V., usvojena od Izvršnog tijela na njegovom 17. zasjedanju (Odluka 1999/1) i sve njezine izmjene 
i dopune) koje dokazano smanjuju emisije za najmanje 30 % u usporedbi s referentnim vrijednostima iz navedene 
smjernice, u razmjerima u kojima ih odnosna stranka smatra primjenjivima, vode ći ra čuna o lokalnim uvjetima tla 
i geomorfologije, vrsti teku ćeg stajskog gnojiva i ustroju poljoprivrednog dobra. Vremenski rokovi primjene ovih 
mjera bit će: 31. prosinca 2009. za stranke s gospodarstvima u tranziciji i 31. prosinca 2007. za ostale stranke. (  1 ) 
7. Unutar godine dana od datuma stupanja na snagu ovog Protokola za neku stranku, doti čna će se stranka pobrinuti, 
u mjeri u kojoj to smatra prikladnim, da se kruto stajsko gnojivo koje se primjenjuje na tlo namijenjeno 
obra đivanju umiješa u roku najmanje 24 sata od rasprostiranja, vode ći ra čuna o lokalnim uvjetima tla i geomor ­
fologije.  
D. Skladištenje stajskog gnojiva  
8. Unutar godine dana od datuma stupanja na snagu ovog Protokola za neku stranku, doti čna će stranka u novim 
skladištima teku ćeg stajskog gnojiva na velikim svinjogojskim i peradarskim dobrima s 2 000 svinja za tov ili 750 
krma ča ili 40 000 peradi rabiti sustave skladištenja s malim emisijama ili metode koje dokazano smanjuju emisije 
za 40 ili više posto u usporedbi s referentnim vrijednostima (kako navodi smjernica iz stavka 6.), ili druge sustave 
odnosno metode jednake djelotvornosti koja se može dokazati. (  2 ) 
9. Za postoje ća skladišta teku ćeg stajskog gnojiva na velikim svinjogojskim i peradarskim dobrima s 2 000 svinja za 
tov ili 750 krma ča ili 40 000 peradi, stranka ima ostvariti 40 %-tno smanjenje emisija ako doti čna stranka 
potrebne metode smatra tehni čki i gospodarski izvedivima. (  2 ) Vremenski rokovi primjene ovih mjera bit će: 
31. prosinca 2009. za stranke s gospodarstvima u tranziciji i 31. prosinca 2007. za ostale stranke. (  1 ) 
E. Smještaj životinja  
10. Unutar godine dana od datuma stupanja na snagu ovog Protokola za neku stranku, doti čna će stranka u novim 
objektima za smještaj životinja na velikim svinjogojskim i peradarskim dobrima s 2 000 svinja za tov ili 750 
krma ča ili 40 000 peradi rabiti sustave smještaja koji dokazano smanjuju emisije za 20 ili više posto u usporedbi s 
referentnim vrijednostima (kako navodi smjernica iz stavka 6.), ili druge sustave odnosno metode jednake djelot ­
vornosti koja se može dokazati. (  2 ) Iz razloga dobrobiti životinja primjenjivost može biti ograni čena, na primjer u 
slamnatim sustavima za svinje i sustavima kaveza i otvorenih dvorišta za perad.HR 118 Službeni list Europske unije 11/Sv. 17  
( 1 ) Za potrebe ovog dodatka, „zemlja s gospodarstvom u tranziciji” zna či stranku koja je svojim instrumentom ratifikacije, prihvata, 
odobrenja ili pristupa dala izjavu kako želi biti smatrana zemljom s gospodarstvom u tranziciji u smislu stavka 6. i/ili 9. ovo g dodatka.  
( 2 ) Ako neka stranka zaklju či kako se za skladištenje stajskog gnojiva i smještaj životinja, prema stavcima 8. i 10. mogu rabiti drugi sustavi 
ili metode jednake djelotvornosti koja se može dokazati, ili ako neka stranka smanjenje emisija iz skladištenja stajskog gnojiv a ocijeni 
tehni čki ili gospodarski neizvedivim, prema stavku 9., u skladu s člankom 7. stavkom 1.(a), valja dostaviti dokumentaciju koja govori 
tome u prilog.