21996A0319(02)



MEĐUREGIONALNI OKVIRNI SPORAZUM O SURADNJI

između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Zajedničkog tržišta južnoameričkog juga i njegovih država članica, s druge strane

KRALJEVINA BELGIJA,

KRALJEVINA DANSKA,

SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,

FRANCUSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

TALIJANSKA REPUBLIKA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AUSTRIJA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I IRSKE,

stranke Ugovora o osnivanju Europske zajednice i Ugovora o Europskoj uniji, dalje u tekstu „države članice Europske zajednice”, i

EUROPSKA ZAJEDNICA,

dalje u tekstu „Zajednica”, s jedne strane, i

ARGENTINSKA REPUBLIKA,

SAVEZNA REPUBLIKA BRAZIL,

REPUBLIKA PARAGVAJ,

ISTOČNA REPUBLIKA URUGVAJ,

stranke Ugovora iz Asuncióna o osnivanju Zajedničkog tržišta južnoameričkog juga i dodatnog Protokola iz Ouro Preta, dalje u tekstu „države članice Mercosura”, i

ZAJEDNIČKO TRŽIŠTE JUŽNOAMERIČKOG JUGA,

dalje u tekstu „Mercosur”, s druge strane,

UZIMAJUĆI U OBZIR duboke povijesne, kulturne, političke i gospodarske veze koje ih povezuju te nalazeći nadahnuće u vrijednostima koje su zajedničke njihovim narodima;

UZIMAJUĆI U OBZIR njihovu punu posvećenost sadržaju i načelima Povelje Ujedinjenih naroda i demokratskim vrijednostima, vladavini prava, kao i promicanju i poštovanju ljudskih prava;

UZIMAJUĆI U OBZIR važnost koju obje stranke pridaju načelima i vrijednostima sadržanima u Završnoj deklaraciji Konferencije Ujedinjenih naroda o zaštiti okoliša i razvoju koja je održana u Rio de Janeiru u lipnju 1992., kao i onima sadržanima u Završnoj deklaraciji Svjetskog sastanka na vrhu za društveni razvoj koji je održan u Kopenhagenu u ožujku 1995.;

IMAJUĆI NA UMU činjenicu da obje stranke smatraju proces regionalne integracije instrumentom gospodarskog i društvenog razvoja koji olakšava njihovim gospodarstvima da postanu dijelom svjetskoga gospodarstva i, konačno, promiče bliskije odnose među narodima i doprinosi većoj međunarodnoj stabilnosti;

POTVRĐUJUĆI svoju želju da očuvaju i ojačaju postavke međunarodne slobodne trgovine, u skladu s propisima Svjetske trgovačke organizacije, s posebnim naglaskom na važnost otvorenog regionalizma;

SMATRAJUĆI da i Zajednica i Mercosur imaju specifična iskustva na polju regionalnih integracija koja bi mogla biti od obostrane koristi u procesu stvaranja bliskijih odnosa kakve određuju njihove potrebe;

IMAJUĆI NA UMU odnose suradnje koji su uspostavljeni na temelju bilateralnih sporazuma među državama obiju regija i na temelju okvirnih sporazuma o suradnji koje su države članice Mercosura potpisale na bilateralnoj osnovi s Europskom zajednicom;

IMAJUĆI NA UMU rezultate proizašle iz Sporazuma o međuinstitucionalnoj suradnji od 29. svibnja 1992. između Vijeća Zajedničkog tržišta južnoameričkog juga i Komisije Europskih zajednica te naglašavajući potrebu za nastavkom aktivnosti koje su ostvarene tim sporazumom;

UZIMAJUĆI U OBZIR političku volju obiju stranaka da se ostvari ono što će u konačnici predstavljati političko i gospodarsko međuregionalno pridruživanje utemeljeno na snažnijoj političkoj suradnji te postupnoj i uzajamnoj liberalizaciji cjelokupne trgovine, koja uvažava osjetljivost određene robe i u skladu je s propisima Svjetske trgovinske organizacije, te utemeljeno, konačno, na promicanju ulaganja i tješnjoj suradnji;

IMAJUĆI NA UMU uvjete Zajedničke svečane izjave u kojoj obje stranke predlažu sklapanje Međuregionalnog okvirnog sporazuma koji obuhvaća trgovačku i gospodarsku suradnju i stvara temelje za postupnu i uzajamnu liberalizaciju trgovine između dviju regija kao uvod u njihove pregovore o Međuregionalnom sporazumu o pridruživanju,

KRALJEVINA BELGIJA:

Erika DERYCKEA,

ministra vanjskih poslova,

KRALJEVINA DANSKA:

Nielsa HELVEGA PETERSENA

ministra vanjskih poslova,

SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA:

Klausa KINKELA,

ministra vanjskih poslova i vicekancelara,

HELENSKA REPUBLIKA:

Karolosa PAPOULIASA,

ministra vanjskih poslova,

KRALJEVINA ŠPANJOLSKA:

Javiera SOLANU MADARIAGU,

ministra vanjskih poslova,

FRANCUSKA REPUBLIKA:

Hervéa de CHARETTEA,

ministra vanjskih poslova,

IRSKA:

Dicka SPRINGA,

ministra vanjskih poslova,

TALIJANSKA REPUBLIKA:

Susannu AGNELLI,

ministricu vanjskih poslova,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG:

Jacquesa F. POOSA,

ministra vanjskih poslova,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA:

Hansa van MIERLA,

ministra vanjskih poslova,

REPUBLIKA AUSTRIJA:

Wolfganga SCHÜSSELA,

saveznog ministra vanjskih poslova i vicekancelara,

PORTUGALSKA REPUBLIKA:

Jaimea GAMU,

ministra vanjskih poslova,

REPUBLIKA FINSKA,

Tarju HALONEN,

ministricu vanjskih poslova,

KRALJEVINA ŠVEDSKA:

Matsa HELLSTRÖMA,

ministra europskih poslova i vanjske trgovine,

UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I IRSKE:

Malcolma RIFKINDA,

državnog tajnika za vanjske poslove i Commonwealth,

EUROPSKA ZAJEDNICA:

Javiera SOLANU MADARIAGU,

ministra vanjskih poslova,

predsjedavajućeg Vijeća Europske unije,

Manuela MARÍNA,

potpredsjednika Komisije Europskih zajednica,

ARGENTINSKA REPUBLIKA:

Guida di TELLU,

ministra vanjskih poslova,

SAVEZNA REPUBLIKA BRAZIL:

Luiza Felipea Palmeiru LAMPREIU,

ministra vanjskih poslova,

REPUBLIKA PARAGVAJ:

Luisa Maríju Ramíreza BOETTENERA,

ministra vanjskih poslova,

ISTOČNA REPUBLIKA URUGVAJ:

Alvara Ramosa TRIGA,

ministra vanjskih poslova,

ZAJEDNIČKO TRŽIŠTE JUŽNOAMERIČKOG JUGA:

Alvara Ramosa TRIGA,

ministra vanjskih poslova,

predsjedavajućeg Zajedničkog tržišta južnoameričkog juga,

SPORAZUMJELI:

GLAVA I.

CILJEVI, NAČELA I PODRUČJE PRIMJENE

Članak 1.

Temelj suradnje

Poštovanje demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava uspostavljenih Općom deklaracijom o ljudskim pravima nadahnjuje unutarnju i vanjsku politiku stranaka i predstavlja bitan element ovog Sporazuma.

Članak 2.

Ciljevi i područje primjene

1. Ciljevi ovog Sporazuma jesu jačanje postojećih odnosa među strankama i priprema uvjeta koji će omogućiti stvaranje međuregionalnog pridruživanja.

2. U tu svrhu, Sporazum se primjenjuje na trgovinska i gospodarska pitanja, suradnju u području integracije i ostala područja od obostranog interesa kako bi se ostvarili bliskiji odnosi među strankama i njihovim odgovarajućim institucijama.

Članak 3.

Politički dijalog

1. Stranke uspostavljaju redovit politički dijalog kako bi poduprle i ojačale bliskije odnose između Europske unije i Mercosura. Taj se dijalog odvija u skladu s uvjetima sadržanima u Zajedničkoj izjavi koja je priložena ovom Sporazumu.

2. Ministarski dijalog predviđen u Zajedničkoj izjavi odvija se u okviru Vijeća za suradnju osnovanog na temelju članka 25. ovog Sporazuma ili u okviru drugih dogovorenih foruma na istoj razini.

GLAVA II.

TRGOVINA

Članak 4.

Ciljevi

Stranke se obvezuju uspostaviti bliskije odnose s ciljem poticanja veće i raznovrsnije trgovine, pripreme za kasniju postupnu i uzajamnu liberalizaciju trgovine i stvaranja uvjeta koji su korisni za osnivanje međuregionalnog pridruživanja, uzimajući u obzir, u skladu s propisima WTO-a, osjetljivost određene vrste robe.

Članak 5.

Dijalog o trgovinskim i gospodarskim pitanjima

1. Stranke sporazumno određuju područje suradnje u trgovinskim pitanjima, ne isključujući ni jedan sektor.

2. U tu svrhu, stranke se obvezuju provoditi periodični dijalog o trgovinskim i gospodarskim pitanjima unutar institucionalnog okvira uspostavljenog na temelju odredaba glave VIII. ovog Sporazuma.

3. Suradnja ove vrste usredotočuje se osobito na sljedeća područja:

Članak 6.

Suradnja u području poljoprivredno-prehrambenih i industrijskih normi te izdavanja potvrda

1. Stranke su suglasne surađivati na promicanju približavanja normi kvalitete za poljoprivredno-prehrambene proizvode i industrijsku robu te izdavanja potvrda u skladu s međunarodnim kriterijima.

2. U okvirima svojih područja nadležnosti, stranke ispituju izglede za početak pregovora o sklapanju sporazumâ o međusobnom priznavanju.

3. Glavni je cilj suradnje promicanje svih onih mjera koje mogu unaprijediti kvalitetu proizvoda i poduzeća stranaka.

Članak 7.

Suradnja u području carina

1. Stranke promiču suradnju u području carina kako bi unaprijedile i ojačale pravni okvir za međusobne trgovinske odnose.

Cilj suradnje u području carina može također biti jačanje carinske infrastrukture stranaka i unapređenje njihova djelovanja u okviru međuinstitucionalne suradnje.

2. Suradnju je moguće preobličiti u djelovanje kroz mjere koje uključuju:

3. Stranke ovim izražavaju svoju zainteresiranost da se u budućnosti razmotri, unutar institucionalnog okvira uspostavljenog na temelju ovog Sporazuma, sklapanje Protokola o carinskoj suradnji.

Članak 8.

Suradnja u području statistike

Stranke su suglasne promicati usklađivanje statističkih metoda s ciljem ostvarivanja međusobnog priznavanja i korištenja statističkih podataka o trgovini robom i uslugama te, općenito, podataka koji se odnose na bilo koje područje za koje je moguće prikupljati statističke podatke.

Članak 9.

Suradnja u području intelektualnog vlasništva

1. Stranke su suglasne surađivati u pitanjima koja se odnose na intelektualno vlasništvo kako bi potakle ulaganja, prijenos tehnologije, trgovinu i sve povezane gospodarske aktivnosti te spriječile narušavanje trgovine.

2. U okvirima svojih zakona, drugih propisa i politika, a u skladu s obvezama preuzetima na temelju Sporazuma TRIPS, stranke osiguravaju odgovarajuću i djelotvornu zaštitu prava intelektualnog vlasništva, a ako je potrebno, odlučuju i pojačati tu zaštitu.

3. U tu svrhu, kako je opisano u stavku 2., pitanja u vezi s pravom intelektualnog vlasništva obuhvaćaju autorsko pravo i srodna prava, trgovačke marke ili žigove, zemljopisne oznake i oznake podrijetla, industrijski dizajn i korisne modele, patente i topografiju integriranih krugova.

GLAVA III.

GOSPODARSKA SURADNJA

Članak 10.

Ciljevi i načela

1. Rukovođene svojim obostranim interesima te srednjoročnim i dugoročnim gospodarskim ciljevima, stranke promiču gospodarsku suradnju na način koji će pomoći u razvoju njihovih gospodarstava, povećati njihovu međunarodnu konkurentnost, poticati tehnički i znanstveni razvoj, unaprijediti životni standard, stvoriti uvjete pogodne za otvaranje novih radnih mjesta i veću kvalitetu radnih mjesta te obogatiti i ojačati gospodarske veze među njima.

2. Stranke potiču regionalni karakter svih onih aspekata suradnje koji, s obzirom na njihovo područje primjene ili ekonomiju razmjera, prema mišljenju stranaka predstavljaju racionalnije i učinkovitije korištenje raspoloživih sredstava i donose bolje rezultate.

3. Gospodarska suradnja među strankama odvija se na što široj osnovi. Ni jedan sektor ne smije biti isključen a priori, a moraju se uzeti u obzir prioriteti, obostrani interesi i područja nadležnosti stranaka.

4. U svjetlu gore navedenog, stranke surađuju u svim područjima koja će potaknuti stvaranje gospodarskih i društvenih veza između njih i približavanje njihovih gospodarstava, kao i u svim područjima gdje dolazi do prijenosa stručnih znanja i iskustava u vezi s regionalnom integracijom.

5. U okviru te suradnje, stranke promiču razmjenu informacija o svojim gospodarskim pokazateljima.

6. Stranke vode računa o zaštiti okoliša i ekološkoj ravnoteži u svim svojim aktivnostima suradnje.

7. U provođenju mjera u ovom području stranke se rukovode brigom za društveni razvoj, a osobito promicanjem temeljnih socijalnih prava.

Članak 11.

Suradnja među poduzećima

1. Stranke promiču suradnju među poduzećima s ciljem stvaranja klime koja pogoduje gospodarskom razvoju u njihovom obostranom interesu.

2. Ta je suradnja usredotočena osobito na:

3. Suradnja se uglavnom odvija kroz sljedeće oblike:

Članak 12.

Promicanje ulaganja

1. U okviru svojih područja nadležnosti stranke promiču stvaranje poželjne i stabilne klime za veća ulaganja od obostrane koristi.

2. Ovaj oblik suradnje obuhvaća mjere kao što su:

Članak 13.

Suradnja u području energetike

1. Suradnja među strankama usmjerava se u pravcu poticanja bliskijih odnosa među njihovim gospodarstvima u području energetike, uzimajući pritom u obzir potrebu da se energija koristi racionalno i vodeći brigu o okolišu.

2. Suradnja na polju energetike odvija se uglavnom kroz sljedeće oblike:

3. Gdje je to primjereno, stranke mogu sklapati posebne sporazume od zajedničkog interesa.

Članak 14.

Suradnja u području prometa

1. Cilj suradnje među strankama u području prometa jest dati potporu restrukturiranju i modernizaciji njihovih prometnih sustava i pronaći obostrano prihvatljiva rješenja za prijevoz osoba i robe svim prijevoznim sredstvima.

2. Suradnja se ponajprije provodi kroz:

3. U okviru dijaloga o trgovinskim i gospodarskim pitanjima iz članka 5. te uzimajući u obzir perspektivu međuregionalnog pridruživanja, obje stranke posvećuju pozornost svim aspektima međunarodnog prometa kako bi se izbjeglo eventualno stvaranje prepreka za uzajamno širenje trgovine.

Članak 15.

Suradnja u području znanosti i tehnologije

1. Stranke su suglasne surađivati u području znanosti i tehnologije s ciljem promicanja trajne suradnje među svojim znanstvenim zajednicama i razmjene informacija i stručnih znanja između regija u području znanosti i tehnologije.

2. Suradnja u području znanosti i tehnologije ponajprije se odvija kroz:

3. U takvu suradnju uključene su institucije za visoko obrazovanje obiju stranaka, istraživački centri te proizvodne djelatnosti, a osobito mala i srednja poduzeća.

4. Stranke međusobno dogovaraju opseg, prirodu i prioritete suradnje kroz višegodišnji program koji je moguće prilagoditi kako bi odgovarao konkretnim okolnostima.

Članak 16.

Suradnja u području telekomunikacija i informacijske tehnologije

1. Stranke su suglasne uspostaviti suradnju u području telekomunikacija i informacijske tehnologije s ciljem poticanja gospodarskog i društvenog razvoja, unapređenja informacijskog društva i lakše modernizacije društva.

2. Suradnjom u tom području osobito se nastoji:

Članak 17.

Suradnja u području zaštite okoliša

1. S ciljem ostvarivanja održivog razvoja, stranke se zalažu za jačanje svijesti o pitanjima zaštite okoliša i racionalnog korištenja prirodnih resursa u svim područjima međuregionalne suradnje.

2. Stranke su suglasne posvetiti posebnu pozornost mjerama koje su povezane s međunarodnom dimenzijom okolišnih problema.

3. Suradnja bi mogla obuhvaćati osobito sljedeća područja:

GLAVA IV.

POTICANJE INTEGRACIJE

Članak 18.

Ciljevi i područje primjene

1. Cilj suradnje između stranaka jest promicati ciljeve procesa integracije koji je pokrenuo Mercosur te obuhvaća sva područja na koja se primjenjuje ovaj Sporazum.

2. U tu svrhu, aktivnosti suradnje razmatraju se u kontekstu posebnih zahtjeva Mercosura.

3. Suradnja bi se trebala odvijati u bilo kojem obliku koji se smatra odgovarajućim, a posebno kroz:

4. Stranke surađuju kako bi osigurale najvišu razinu učinkovitosti u korištenju svojih sredstava kod prikupljanja, analiziranja, objavljivanja i distribuiranja informacija, ne dovodeći u pitanje bilo koje druge mjere koje mogu biti potrebne radi zaštite povjerljivosti nekih od tih informacija. Također se obvezuju osigurati zaštitu osobnih podataka u svim onim slučajevima gdje se razmjena informacija predviđa putem računalnih mreža.

GLAVA V.

MEĐUINSTITUCIONALNA SURADNJA

Članak 19.

Ciljevi i područje primjene

1. Stranke promiču tješnju suradnju među svojim institucijama i posebno potiču redovite kontakte među njima.

2. Suradnja se odvija na što široj osnovi te je usredotočena na:

GLAVA VI.

OSTALA PODRUČJA SURADNJE

Članak 20.

Suradnja u području osposobljavanja i obrazovanja

1. U okvirima svojih nadležnosti, stranke nastoje pronaći načine za unapređenje obrazovanja i osposobljavanja u području regionalne integracije, bilo da se radi o osposobljavanju za mlade i strukovnom osposobljavanju ili o suradnji između sveučilišta ili poduzeća.

2. Stranke poklanjaju posebnu pozornost radnjama koje bi promicale uspostavljanje veza među specijaliziranim tijelima i poticale korištenje tehničkih resursa i razmjenu stručnih znanja.

3. Stranke potiču sklapanje sporazuma između centara za edukaciju i održavanje sastanaka među tijelima odgovornima za obrazovanje i osposobljavanje u području regionalne integracije.

Članak 21.

Suradnja u području informiranja, komunikacija i kulture

1. U okvirima svojih nadležnosti, a s ciljem boljeg međusobnog upoznavanja političkih, gospodarskih i društvenih prilika, stranke su suglasne jačati međusobne kulturne veze i poticati širenje informacija o prirodi, ciljevima i opsegu svojih integracijskih procesa kako bi se promicalo njihovo razumijevanje od strane građana.

Stranke su također suglasne proširivati međusobnu razmjenu informacija o pitanjima od obostranog interesa.

2. Takvom suradnjom nastoji se promicati kontakte među informacijskim i komunikacijskim medijima stranaka u različitim oblicima, uključujući tehničku pomoć.

Suradnja bi mogla obuhvaćati organizaciju kulturnih aktivnosti ako njihova regionalna važnost opravdava takve aktivnosti.

Članak 22.

Suradnja u području borbe protiv trgovine drogom

1. U skladu sa svojim nadležnostima, stranke promiču koordinaciju i jačanje svojih napora u borbi protiv trgovine drogom i njezinih mnogobrojnih posljedica, koje uključuju i financijske posljedice.

2. Ovaj oblik suradnje obuhvaća promicanje savjetovanja i bolju koordinaciju među strankama na regionalnoj razini te, gdje je to primjereno, među nadležnim regionalnim institucijama.

Članak 23.

Budući razvoj

1. Na temelju obostrane suglasnosti, a u okvirima svojih zakonodavstava, stranke mogu proširiti područje primjene ovog Sporazuma kroz sporazume o konkretnim sektorima ili aktivnostima s ciljem unapređivanja i nadopunjavanja postojeće suradnje.

2. U pogledu provedbe ovog Sporazuma, bilo koja od stranaka može iznijeti prijedloge za proširenje područja suradnje uzimajući u obzir iskustva stečena kroz primjenu ovog Sporazuma.

GLAVA VII.

SREDSTVA ZA SURADNJU

Članak 24.

1. Kako bi se olakšalo ostvarenje ciljeva sadržanih u ovom Sporazumu, stranke stavljaju na raspolaganje, u okviru svojih mogućnosti i kroz svoje vlastite kanale, odgovarajuća sredstva, uključujući i financijska sredstva.

2. Ovisno o postignutim rezultatima, stranke se mogu obratiti Europskoj investicijskoj banci da intenzivira svoje aktivnosti na području Mercosura u skladu sa svojim postupcima i kriterijima financiranja.

3. Odredbe ovog Sporazuma ne utječu na bilateralnu suradnju koja proizlazi iz postojećih sporazuma o suradnji.

GLAVA VIII.

INSTITUCIONALNI OKVIR

Članak 25.

1. Ovim se osniva Vijeće za suradnju koje je odgovorno za provedbu ovog Sporazuma; Vijeće za suradnju sastaje se na ministarskoj razini periodično te kad god to zahtijevaju konkretne okolnosti.

2. Vijeće za suradnju raspravlja o važnim pitanjima u vezi s ovim Sporazumom, kao i svim drugim bilateralnim ili međunarodnim pitanjima od zajedničkog interesa, s ciljem ostvarivanja ciljeva ovog Sporazuma.

3. Uz suglasnost stranaka, Vijeće za suradnju može također davati i odgovarajuće prijedloge. U obavljanju svojih dužnosti Vijeće za suradnju osobito se obvezuje davati preporuke kojima doprinosi ostvarenju konačnog cilja međuregionalnog pridruživanja.

Članak 26.

1. Vijeće za suradnju sastavljeno je, s jedne strane, od članova Vijeća Europske unije i članova Europske komisije te, s druge strane, od članova Vijeća Zajedničkog tržišta Mercosura i članova Grupe Zajedničkog tržišta Mercosura.

2. Vijeće za suradnju donosi svoj poslovnik.

3. Vijećem za suradnju naizmjenično predsjedavaju predstavnik Zajednice i predstavnik Mercosura.

Članak 27.

1. U obavljanju njegovih dužnosti, Vijeću za suradnju pomaže Zajednički odbor za suradnju koji je sastavljen od članova Vijeća Europske unije i članova Europske komisije, s jedne strane, te predstavnika Mercosura, s druge strane.

2. Zajednički odbor u pravilu se sastaje jednom godišnje, naizmjenično u Bruxellesu i jednoj od država članica Mercosura, na datum i s dnevnim redom koji se dogovorno određuju. Izvanredne sjednice mogu se sazivati na temelju zajedničkog dogovora, na zahtjev bilo koje od stranaka. Dužnost predsjednika Zajedničkog odbora naizmjenično obnašaju predstavnici svake od stranaka.

3. Vijeće za suradnju određuje način rada Zajedničkog odbora u svojem poslovniku.

4. Vijeće za suradnju može prenijeti sve svoje ovlasti ili dio njih na Zajednički odbor, koji osigurava kontinuitet rada između sjednica Vijeća za suradnju.

5. Zajednički odbor pomaže Vijeću za suradnju u obavljanju njegovih zadaća. U obavljanju svojih funkcija, Zajednički odbor osobito je odgovoran za sljedeće:

Članak 28.

Vijeće za suradnju može donijeti odluku o osnivanju bilo kojeg drugog tijela koje će mu pomoći u obavljanju njegovih zadaća; ono odlučuje o sastavu tog tijela, njegovim ciljevima i načinima rada.

Članak 29.

1. U skladu s postupcima utvrđenima u članku 5. ovog Sporazuma, stranke osnivaju Zajednički pododbor za trgovinu koji osigurava ostvarenje ciljeva ovog Sporazuma koji se odnose na trgovinu i provodi pripremne aktivnosti za kasniju liberalizaciju trgovine.

2. Zajednički pododbor za trgovinu sastavljen je od članova Vijeća Europske unije i članova Europske komisije, s jedne strane, te predstavnika Mercosura, s druge strane.

Odbor može zatražiti provođenje bilo kakvih studija ili tehničkih analiza koje smatra potrebnima.

3. Zajednički pododbor za trgovinu jednom godišnje podnosi izvješće o napretku svojih aktivnosti Zajedničkom odboru za suradnju osnovanom sukladno članku 27. ovog Sporazuma te daje prijedloge u vezi s kasnijom liberalizacijom trgovine.

4. Zajednički pododbor za trgovinu podnosi svoj poslovnik Zajedničkom odboru na odobrenje.

Članak 30.

Savjetovanje

U okvirima svojih nadležnosti, stranke se obvezuju održavati savjetovanje o bilo kojem pitanju obuhvaćenom ovim Sporazumom.

Postupak savjetovanja iz prethodnog stavka utvrđuje se poslovnikom Zajedničkog odbora.

GLAVA IX.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 31.

Drugi sporazumi

Ne dovodeći u pitanje odredbe Ugovora o osnivanju Europske zajednice i Ugovora o osnivanju Mercosura, niti ovaj Sporazum niti bilo koja radnja poduzeta na temelju njega ne utječe ni na koji način na ovlasti država članica Europske zajednice ili država članica Mercosura za poduzimanje bilateralnih aktivnosti u okvirima svojih nadležnosti, odnosno, prema potrebi, za sklapanje novih sporazuma.

Članak 32.

Definicija stranaka

Za potrebe ovog Sporazuma, pojam „stranke” znači, s jedne strane, Zajednica ili njezine države članice, odnosno Zajednica i njezine države članice, u skladu s njihovim nadležnostima koje proizlaze iz Ugovora o osnivanju Europske zajednice te, s druge strane, Mercosur ili njegove države članice, u skladu s Ugovorom o osnivanju Zajedničkog tržišta južnoameričkog juga.

Članak 33.

Teritorijalna primjena

Ovaj se Sporazum primjenjuje, s jedne strane, u područjima u kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice i pod uvjetima predviđenima tim Ugovorom te, s druge strane, u područjima u kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Zajedničkog tržišta južnoameričkog juga i pod uvjetima predviđenima tim Ugovorom i njegovim dodatnim protokolima.

Članak 34.

Trajanje sporazuma i stupanje na snagu

1. Ovaj se Sporazum sklapa na neograničeno vrijeme.

2. Stranke odlučuju o primjerenosti, vremenu i uvjetima početka pregovora o međuregionalnom pridruživanju u skladu sa svojim postupcima i s obzirom na provedene aktivnosti i podnesene prijedloge unutar institucionalnog okvira ovog Sporazuma.

3. Ovaj sporazum stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon mjeseca u kojem stranke jedna drugu obavijeste o okončanju postupaka potrebnih u tu svrhu.

4. Te se obavijesti se šalju Vijeću Europske unije i Grupi Zajedničkog tržišta Mercosur.

5. Sporazum se za Zajednicu pohranjuje kod glavnog tajnika Vijeća, a za Mercosur kod Vlade Republike Paragvaja.

Članak 35.

Ispunjenje obveza

1. Stranke donose sve opće ili posebne mjere koje su potrebne kako bi one ispunile svoje obveze iz ovog Sporazuma i osigurale ostvarenje ciljeva utvrđenih ovim Sporazumom.

Ako jedna od stranaka smatra da druga stranka nije ispunila neku od obveza iz ovog sporazuma, ona može poduzeti odgovarajuće mjere. Prije toga, osim u posebno hitnim slučajevima, Zajedničkom odboru dostavlja sve relevantne informacije potrebne za temeljito ispitivanje situacije kako bi se pronašlo rješenje prihvatljivo za obje stranke.

Kod odabira mjera prioritet se mora dati onim mjerama koje u najmanjoj mjeri remete funkcioniranje ovog Sporazuma. O mjerama se bez odlaganja obavješćuje Zajednički odbor te su one predmetom savjetovanja u okviru tog odbora ako tako zahtijeva suprotna stranka.

2. Stranke su suglasne da pojam „posebno hitni slučajevi” iz stavka 1. ovog članka znači svaki slučaj značajne povrede odredaba ovog Sporazuma od strane bilo koje stranke. Značajnu povredu odredaba ovog Sporazuma predstavlja:

3. Stranke su suglasne da pojam „odgovarajuće mjere” iz ovog članka podrazumijeva mjere poduzete u skladu s međunarodnim pravom. Ako neka od stranaka poduzme određenu mjeru u posebno hitnom slučaju, kako je predviđeno ovim člankom, druga stranka može zatražiti sazivanje hitnog sastanka kako bi se obje stranke sastale u roku od 15 dana.

Članak 36.

Vjerodostojni tekstovi

Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na danskom, engleskom, finskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

Članak 37.

Potpisivanje

Ovaj će Sporazum biti otvoren za potpisivanje u Madridu između 15. i 31. prosinca 1995.

Hecho en Madrid, el quince de diciembre de mil novecientos noventa y cinco.

Udfærdiget i Madrid, den femtende december nitten hundrede og femoghalvfems.

Geschehen zu Madrid am fünfzehnten Dezember neunzehnhundertfünfundneunzig.

Έγινε στη Μαδρίτη, στις δέκα πέντε Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.

Done at Madrid on the fifteenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-five.

Fait à Madrid, le quinze décembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.

Fatto a Madrid, addì quindici dicembre millenovecentonovantacinque.

Gedaan te Madrid, de vijftiende december negentienhonderd vijfennegentig.

Feito em Madrid, em quinze de Dezembro de mil novecentos e noventa e cinco.

Tehty Madridissa viidentenätoista päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.

Som skedde i Madrid den femtonde december nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar ceann na hÉireann For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen

Por la República Argentina

Pela República Federativa do Brasil

Por la República del Paraguay

Por la República Oriental del Uruguay