22003A0403(01)  
3.4.2003.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 86/23  
PRILOG I.  
PROTOKOL O IZMJENI ME ĐUNARODNE KONVENCIJE O POJEDNOSTAVNJENJU I USKLA ĐIVANJU 
CARINSKIH POSTUPAKA  
(Sastavljeno u Bruxellesu 26. lipnja 1999.)  
Ugovorne strane Me đunarodne konvencije o pojednostavnjenju i uskla đivanju carinskih postupaka (sastavljene u Kyotu 
18. svibnja 1973., a na snazi od 25. rujna 1974.), u daljnjem tekstu „Konvencija”, osnovane pod pokroviteljstvom Vije ća 
za carinsku suradnju, u daljnjem tekstu „Vije će”, 
SMATRAJU ĆI da se za postizanje ciljeva:  
— uklanjanja razlika izme đu carinskih postupaka i prakse kod ugovornih stranaka, koje mogu otežati me đunarodnu 
trgovinu i ostale me đunarodne razmjene,  
— udovoljavanja potrebama me đunarodne trgovine i carine zbog olakšavanja, pojednostavnjenja i uskla đivanja carinskih 
postupaka i prakse,  
— osiguranja odgovaraju ćih standarda carinskog nadzora, i  
— pomaganja carinama da odgovore na velike promjene u poslovanju, te u administrativnim metodama i tehnikama,  
ova Konvencija mora izmijeniti,  
SMATRAJU ĆI tako đer da izmijenjena Konvencija:  
— mora osigurati da se osnovna na čela takvog pojednostavnjenja i uskla đivanja u čine obveznima za ugovorne strane 
izmijenjene Konvencije,  
— mora osigurati carinama u činkovite postupke potpomognute odgovaraju ćim i u činkovitim metodama kontrole, i  
— može osigurati postizanje visokog stupnja pojednostavnjenja i uskla đenja carinskih postupaka i prakse, što je i 
osnovni cilj Vije ća, te time dati veliki doprinos olakšavanju me đunarodne trgovine,  
SPORAZUMJELE SU SE:  
Članak 1.  
Preambula i članci Konvencije izmijenjeni su na na čin utvr đen u 
tekstu, sadržan u Dodatku I. ovoj Konvenciji.  
Članak 2.  
Prilozi Konvenciji zamijenjeni su Op ćim prilogom sadržanim u 
Dodatku II. te posebnim prilozima, koji su sadržani u Dodatku 
III. ovoj Konvenciji.  
Članak 3.  
1. Svaka ugovorna strana Konvencije može izraziti svoje 
odobrenje da bude vezana ovim Protokolom, uklju čuju ći 
dodatke I. i II., i to:  
(a) njegovim potpisivanjem, bez rezerve ratifikacije;  
(b) polaganjem isprave o ratifikaciji nakon njegovog potpisi ­
vanja uz rezervu ratifikacije; ili  
(c) njegovom pristupanju.  
2. Ovaj je Protokol otvoren za potpisivanje od strane 
ugovornih stranaka Konvencije do 30. lipnja 2000., u 
glavnom sjedištu Vije ća u Bruxellesu. Nakon tog će biti 
otvoren za njihovo pristupanje.  3. Ovaj Protokol, uklju čuju ći dodatke I. i II., stupa na snagu 
tri mjeseca nakon što ga 40 ugovornih strana potpiše bez 
rezerve ratifikacije ili položi svoju ispravu o ratifikaciji ili 
pristupu.  
4. Nakon što 40 ugovornih strana izrazi svoje odobrenje da 
budu vezane ovim Protokolom u skladu sa stavkom 1., 
ugovorna strana Konvencije prihva ća izmjene Konvencije 
jedino tako da postane stranka ovog Protokola. Za takvu 
ugovornu stranu ovaj Protokol stupa na snagu tri mjeseca 
nakon njegovog potpisivanja bez rezerve ratifikacije, ili pola ­
ganja isprave o ratifikaciji ili pristupu.  
Članak 4.  
Svaka ugovorna strana Konvencije, nakon što izrazi svoje 
odobrenje da bude vezana ovim Protokolom, može prihvatiti 
bilo koji od posebnih priloga ili poglavlja sadržanih u Dodatku 
III. ovom Protokolu, te obavješ ćuje glavnog tajnika Vije ća o 
svom pristanku i preporu čenim praksama, u odnosu na koje 
stavlja rezerve.  
Članak 5.  
Nakon stupanja na snagu ovog Protokola, glavni tajnik Vije ća 
više ne prihva ća nikakvu ispravu o ratifikaciji ili pristupu 
Konvenciji.HR 198 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
Članak 6.  
U odnosima izme đu stranaka ovaj Protokol sa svojim dodacima 
zamjenjuje Konvenciju.  
Članak 7.  
Glavni je tajnik Vije ća depozitar ovog Protokola i obavlja funk ­
cije kako je predvi đeno člankom 19., sadržanim u Dodatku I. 
ovom Protokolu.  
Članak 8.  
Ovaj je Protokol otvoren za potpisivanje od strane ugovornih 
strana Konvencije u glavnom sjedištu Vije ća u Bruxellesu od 
dana 26. lipnja 1999.  Članak 9.  
U skladu s člankom 102. Povelje Ujedinjenih naroda, ovaj se 
Protokol i njegovi Dodaci registriraju u tajništvu Ujedinjenih 
naroda na zahtjev glavnog tajnika Vije ća. 
U potvrdu toga, dolje potpisani, valjano ovlašteni za to, potpi ­
sali su ovaj Protokol.  
Sastavljeno u Bruxellesu, dvadeset i šestog dana mjeseca lipnja 
tisu ćudevetstotinadevedesetidevete godine, na engleskom i fran ­
cuskom jeziku, s tim da su oba teksta jednako vjerodostojna, u 
jednom izvorniku koji će biti pohranjen kod glavnog tajnika 
Vije ća koji će ovjerene preslike dostaviti svim tijelima iz 
stavka 1. članka 8. Dodatka I. ovom Protokolu.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 199
Dodatak I. Prilogu I.  
ME ĐUNARODNA KONVENCIJA O POJEDNOSTAVNJENJU I USKLA ĐIVANJU CARINSKIH POSTUPAKA  
(kako je izmijenjena)  
PREAMBULA  
Ugovorne strane ove Konvencije, osnovane pod pokroviteljstvom Vije ća za carinsku suradnju,  
NASTOJE ĆI ukloniti razlike izme đu carinskih postupaka i prakse ugovornih strana, koje mogu otežati me đunarodnu 
trgovinu i ostale me đunarodne razmjene,  
ŽELE ĆI u činkovito pridonijeti razvitku takve trgovine i razmjene pojednostavnjenjem i uskla đivanjem carinskih postupaka 
i prakse, te podupiranjem me đunarodne suradnje,  
PRIMJE ĆUJU ĆI da se znatne povlastice olakšavanja me đunarodne trgovine mogu posti ći bez ugrožavanja odgovaraju ćih 
standarda carinske kontrole,  
PRIZNAJU ĆI da se takvo pojednostavnjenje i uskla đivanje posebice može posti ći primjenom sljede ćih na čela: 
— provedbom programa usmjerenih na neprekidno osuvremenjivanje carinskih postupaka i prakse, a time i pove ćanje 
učinkovitosti i djelotvornosti,  
— primjenjivanjem carinskih postupaka i propisa na predvidljiv, dosljedan i transparentan na čin, 
— pružanjem svih potrebnih podataka u vezi s carinskim zakonima, propisima, upravnim uputama, postupcima i 
praksama zainteresiranim strankama,  
— usvajanjem modernih tehnika kao što su upravljanje rizikom i knjigovodstvene kontrole, te uporabom informacijske 
tehnologije na najprakti čniji na čin, 
— suradnjom, po potrebi, s drugim državnim tijelima, ostalim carinskim tijelima i trgovinskim zajednicama,  
— provedbom odgovaraju ćih me đunarodnih standarda,  
— pružanjem lako dostupnih postupaka upravne i sudske revizije pogo đenim strankama,  
UVJERENE  da bi me đunarodni instrument koji sadržava gore navedene ciljeve i na čela za koje se ugovorne 
strane obvezuju da će ih primjenjivati doveo do visokog stupnja pojednostavnjenja i uskla đivanja carinskih 
postupaka i prakse, što je i osnovni cilj Vije ća za carinsku suradnju, te time dao zna čajni doprinos 
olakšavanju me đunarodne trgovine,  
SPORAZUMJELE SU SE:  
POGLAVLJE I.  
Definicije  
Članak 1.  
Za potrebe ove Konvencije:  
(a) pojam „norma” zna či odredba čija se provedba smatra 
prijeko potrebnom za ostvarivanje uskla đivanja i pojedno ­
stavnjenja carinskih postupaka i prakse;  
(b) pojam „prijelazna norma” zna či norma iz Op ćeg priloga, za 
čiju je provedbu odobreno duže razdoblje;  
(c) pojam „preporu čena praksa” zna či odredba u posebnom 
prilogu, koja je priznata i prakse, čija se najšira mogu ća 
primjena smatra poželjnom;  (d) pojam „nacionalno zakonodavstvo” zna či zakoni i drugi 
propisi koje su uvela nadležna tijela ugovorne strane, a 
koje se primjenjuju na čitavom podru čju ugovorne strane 
u pitanju, ili ugovori na snazi kojima je navedena strana 
vezana;  
(e) pojam „Op ći prilog” zna či skup odredaba primjenjivih na 
jedan ili više carinskih postupaka, te praksu navedenu u 
ovoj Konvenciji;  
(f) pojam „poseban prilog” zna či skup odredaba primjenjivih na 
jedan ili više carinskih postupaka i prakse, navedenih u ovoj 
Konvenciji;  
(g) pojam „smjernice” zna či skup objašnjenja odredaba Op ćeg 
priloga, posebnih priloga i poglavlja unutar njih, koja poka ­
zuju mogu će aktivnosti koje se trebaju slijediti prilikom 
primjene normi, prijelaznih normi i preporu čene prakse, a 
posebice one koje opisuju najbolju praksu i preporu čuju 
primjere ve ćih pogodnosti;  
(h) pojam „Stalni tehni čki odbor” zna či Stalni tehni čki odbor 
Vije ća;HR 200 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
(ij) pojam „Vije će” zna či organizacija uspostavljenu Konven ­
cijom kojom se osniva Vije će za carinsku suradnju, sastav ­
ljenu u Bruxellesu 15. prosinca 1950.;  
(k) pojam „carinska ili gospodarska unija” zna či unija koju pred ­
stavljaju i koja je sastavljena od država, a koja je nadležna za 
usvajanje svojih vlastitih pravila koja su obvezuju ća za te 
države s obzirom na pitanja ure đena ovom Konvencijom, te 
koja je nadležna da donosi odluke, u skladu sa svojim 
unutarnjim postupcima, da potpiše, ratificira ili pristupi 
ovoj Konvenciji.  
POGLAVLJE II.  
PODRU ČJE PRIMJENE I STRUKTURA  
Podru čje primjene Konvencije  
Članak 2.  
Svaka se ugovorna strana obvezuje promicati pojednostavnjenje 
i uskla đivanje carinskih postupaka, te u tu svrhu postupati 
sukladno odredbama ove Konvencije, njezinim normama, prije ­
laznim normama i preporu čenoj praksi, navedenima u prilo ­
zima ovoj Konvenciji. Me đutim, ugovornu stranu ništa ne 
prije či da odobri pogodnosti ve će od onih ovdje predvi đenih, 
te se svakoj ugovornoj strani preporu čuje da odobri takve ve će 
pogodnosti u što je mogu će širem opsegu.  
Članak 3.  
Odredbe ove Konvencije ne spre čavaju primjenu nacionalnog 
zakonodavstva s obzirom na njegove zabrane ili ograni čenja 
za robu koja podliježe carinskoj kontroli.  
Struktura Konvencije  
Članak 4.  
1. Konvencija obuhva ća osnovni dio, Op ći prilog i posebne 
priloge.  
2. Op ći prilog i svaki od posebnih priloga ovoj Konvenciji u 
na čelu se sastoje od poglavlja koji razdjeljuju priloga i sadrže:  
(a) definicije; i  
(b) norme, od kojih su neke u Op ćem prilogu i prijelazne 
norme.  
3. Svaki poseban prilog tako đer sadrži preporu čene prakse.  
4. Uz svaki su prilog priložene smjernice, čiji tekstovi nisu 
obvezuju ći za ugovorne strane.  
Članak 5.  
Za potrebe ove Konvencije, svaki poseban prilog (prilozi) ili 
njegovo poglavlje (poglavlja), koji su obvezuju ći za ugovornu 
stranu, tuma če se kao sastavni dio Konvencije, dok se u odnosu 
na tu ugovornu stranu smatra da svako pozivanje na Konven ­
ciju tako đer uklju čuje i pozivanje na prilog(e) ili poglavlje 
(poglavlja).  POGLAVLJE III.  
UPRAVLJANJE KONVENCIJOM  
Upravni odbor  
Članak 6.  
1. Osniva se Upravni odbor za razmatranje provedbe ove 
Konvencije, svih mjera potrebnih da bi se osiguralo njezino 
jednoobrazno tuma čenje i primjena svih njezinih predloženih 
izmjena.  
2. Ugovorne su strane članice Upravnog odbora.  
3. Nadležna uprava bilo koje zasebne jedinice koja ispunjava 
uvjete da postane ugovorna strana ove Konvencije u skladu s 
odredbama članka 8. ili bilo koja članica Svjetske trgovinske 
organizacije, ima pravo prisustvovati sjednicama Upravnog 
odbora kao promatra č. Status i prava takvih promatra ča utvr ­ 
đuju se Odlukom Vije ća. Ranije spomenuta prava ne mogu se 
ostvarivati prije nego što Odluka stupi na snagu.  
4. Upravni odbor može pozvati predstavnike me đunarodnih 
vladinih i nevladinih organizacija da prisustvuju sjednicama 
Upravnog odbora kao promatra či. 
5. Upravni odbor:  
(a) preporu čuje ugovornim strankama:  
i. izmjene osnovnog dijela Konvencije;  
ii. izmjene Op ćeg priloga, posebnih priloga i njihovih 
poglavlje, te uklju čivanje novih poglavlja u Op ći prilog; i  
iii. uklju čivanje novih posebnih priloga i novih poglavlja u 
posebne priloge;  
(b) može odlu čiti izmijeniti predložene prakse ili uklju čiti nove 
preporu čene prakse u posebne priloge ili njihova poglavlja u 
skladu s člankom 16.;  
(c) razmatra provedbu odredaba ove Konvencije u skladu s 
člankom 13. stavkom 4.;  
(d) pregledava i ažurira smjernice;  
(e) razmatra sva druga pitanja od zna čaja za ovu Konvenciju 
koja bi na nju mogla upu ćivati;  
(f) obavještava Stalni tehni čki odbor i Vije će o svojim odlu ­
kama.  
6. Nadležna uprava ugovornih strana dostavlja u skladu sa 
stavkom 5. to čkama (a), (b), (c) ili (d) ovog članka glavnom 
tajniku Vije ća prijedloge i obrazloženja istih, zajedno sa svim 
zahtjevima za uklju čivanje pojedinih stavaka u dnevni red sjed ­
nica Upravnog odbora. Glavni tajnik Vije ća upoznaje s prijedlo ­
zima nadležne uprave ugovornih strana i promatra če navedene 
u stavcima 2., 3. i 4. ovog članka.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 201
7. Upravni se odbor sastaje najmanje jednom godišnje. Pred ­
sjednika i potpredsjednika izabire jednom godišnje. Glavni tajnik 
Vije ća dostavlja pozivnice i nacrt dnevnog reda nadležnim upra ­
vama ugovornih strana i promatra čima navedenima u stavku 2., 
3. i 4. ovog članka najmanje šest tjedana prije sastanka 
Upravnog odbora.  
8. U slu čajevima kada se do odluke ne može do ći jednogla ­
sno, na Upravnom se odboru o predmetima odlu čuje glasova ­
njem prisutnih ugovornih strana. Prijedlozi iz stavka 5. to čaka 
(a), (b) ili (c) ovog članka odobravaju se dvotre ćinskom ve ćinom 
glasova. O svim ostalim pitanjima Upravni odbor odlu čuje 
ve ćinom glasova.  
9. U slu čaju primjene članka 8. stavka 5. ove Konvencije, 
carinske ili gospodarske unije koje su ugovorne strane imaju, 
u slu čaju glasovanja, samo onaj broj glasova koji je jednak 
ukupnom broju glasova dodijeljenih njihovim članicama, koje 
su ugovorne strane.  
10. Prije zatvaranja sjednice, Upravni odbor usvaja izvješ će. 
To se izvješ će proslje đuje Vije ću, ugovornim stranama i proma ­
tra čima spomenutima u stavku 2., 3. i 4. ovog članka.  
11. U nedostatku odgovaraju ćih odredaba u ovom članku, 
primjenjuju se Pravila postupka Vije ća, ako Upravni odbor ne 
odlu či druga čije. 
Članak 7.  
Za potrebe glasovanja u Upravnom odboru, o svakom se 
posebnom prilogu i svakom poglavlju posebnog priloga odvo ­
jeno glasuje.  
(a) Svaka ugovorna strana ima pravo glasovati u predmetima 
koji se odnose na tuma čenje, primjenu ili izmjenu osnovnog 
dijela i Op ćeg priloga Konvencije.  
(b) O pitanjima u vezi s posebnim prilozima ili poglavljima 
posebnih priloga koji su ve ć na snazi, pravo glasa imaju 
samo one ugovorne strane koje su prihvatile taj poseban 
prilog ili njegovo poglavlje.  
(c) Svaka ugovorna strana ima pravo glasovati o nacrtima 
novih posebnih priloga ili novih poglavlja posebnih priloga.  
POGLAVLJE IV.  
UGOVORNA STRANA  
Ratifikacija Konvencije  
Članak 8.  
1. Svaka članica Vije ća i svaka članica Ujedinjenih naroda ili 
njegovih specijaliziranih agencija može postati ugovorna strana 
ove Konvencije:  (a) njezinim potpisivanjem, bez rezerve ratifikacije;  
(b) polaganjem isprave o ratifikaciji nakon njezinog potpisivanja 
uz rezervu ratifikacije; ili  
(c) njezinom pristupanju.  
2. Ova je Konvencija otvorena za potpisivanje od strane 
članica navedenih u stavku 1. ovog članka do 30. lipnja 
1974. godine, u glavnom sjedištu Vije ća u Bruxellesu. Nakon 
toga će biti otvorena za njihovo pristupanje.  
3. Svaka je ugovorna strana u trenutku potpisivanja, ratifika ­
cije ili pristupanja ovoj Konvenciji obvezna to čno odrediti koji, 
ako postoji, od posebnih priloga ili njegovih poglavlja prihva ća. 
Ona može naknadno obavijestiti depozitara da prihva ća jedan ili 
više posebnih priloga ili njegovih poglavlja.  
4. Ugovorne strane koje prihva ćaju bilo koji novi poseban 
prilog ili novo poglavlje posebnog priloga obavješ ćuju depozi ­
tara u skladu sa stavkom 3. ovog članka.  
5. (a) Svaka carinska ili gospodarska unija može postati, u 
skladu sa stavkom 1., 2. i 3. ovog članka, ugovorna 
strana ove Konvencije. Takva carinska ili gospodarska 
unija obavješ ćuje depozitara o svojoj nadležnosti u 
odnosu na pitanja ure đena ovom Konvencijom. Takva 
carinska ili gospodarska unija tako đer obavještava depo ­
zitara o svakoj zna čajnoj promjeni opsega njezinih 
nadležnosti.  
(b) Carinska ili gospodarska unija, koja je ugovorna strana 
ove Konvencije, u pitanjima iz svoje nadležnosti, u svoje 
vlastito ime ostvaruje svoja prava i ispunjava obveze koje 
ova Konvencija daje članicama takve unije, a koje su 
ugovorne strane ove Konvencije. U tom slu čaju, članice 
takve unije nemaju pravo zasebno ostvarivati ta prava, 
uklju čuju ći njihovo pravo na glasovanje.  
Članak 9.  
1. Svaka ugovorna strana koja ratificira ovu Konvenciju ili joj 
pristupi, vezana je svim izmjenama ove Konvencije, uklju čuju ći 
Op ći prilog, koje su stupile na snagu na dan polaganja njezine 
isprave o ratifikaciji ili pristupu.  
2. Svaka ugovorna strana koja prihvati poseban prilog ili 
njegova poglavlja vezana je svakom izmjenom normi sadržanih 
u tom posebnom prilogu ili poglavlju, koje su stupile na snagu 
na dan kada je ta ugovorna strana obavijestila depozitara o 
svom prihvatu. Svaka ugovorna strana koja prihvati poseban 
prilog ili njegova poglavlja vezana je svakom izmjenom prepo ­
ru čenih praksi sadržanih u tom posebnom prilogu ili poglavlju, 
koja je stupila na snagu na dan kada je ta ugovorna strana 
obavijestila depozitara o svom prihvatu, osim ako ne stavi 
rezervu u odnosu na jednu ili više navedenih preporu čenih 
praksi u skladu s člankom 12. ove Konvencije.HR 202 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
Primjena Konvencije  
Članak 10.  
1. Svaka se ugovorna strana može, u vrijeme potpisivanja 
ove Konvencije, bez rezerve ratifikacije ili bez polaganja 
isprave o ratifikaciji ili pristupu, ili u svakom trenutku nakon 
tog izjaviti, putem obavijesti upu ćene depozitaru, da ovu 
Konvenciju proširuje na čitavo podru čje ili jedno od podru čja 
za čije je me đunarodne odnose odgovorna. Takva obavijest 
proizvodi u činak tri mjeseca od datuma primitka od strane 
depozitara. Me đutim, ova se Konvencija ne primjenjuje na 
podru čja koja su u toj obavijesti navedena prije nego što ova 
Konvencija stupi na snagu za ugovornu stranu na koju se nave ­
deno odnosi.  
2. Svaka ugovorna strana koja je dostavila obavijest sukladno 
stavku 1. ovog članka proširuju ći ovu Konvenciju na bilo koje 
podru čje za čije je me đunarodne odnose odgovorna, može, u 
skladu s postupkom navedenim u članku 19. ove Konvencije, 
obavijestiti depozitara da se ova Konvencija više ne primjenjuje 
na doti čno podru čje. 
Članak 11.  
Za potrebe primjene ove Konvencije carinska ili gospodarska 
unija koja je ugovorna strana obavješ ćuje glavnog tajnika 
Vije ća o podru čjima koja čine carinsku ili gospodarsku uniju, 
te da se ta podru čja trebaju smatrati jedinstvenim podru čjem.  
Prihvat odredaba i rezervi  
Članak 12.  
1. Sve su ugovorne strane vezane Op ćim prilogom.  
2. Ugovorna strana može prihvatiti jedan ili više posebnih 
priloga ili jedno ili više njegovih poglavlja. Ugovorna strana koja 
prihvati poseban prilog ili njegovo poglavlje (poglavlja) vezana 
je svima u njima sadržanim normama. Ugovorna strana koja 
prihvati poseban prilog ili njegovo poglavlje (poglavlja) vezana 
je svim preporu čenim praksama sadržanim u njima, osim ako u 
vrijeme prihvata ili u svakom trenutku nakon tog ne obavijesti 
depozitara o preporu čenoj praksi (praksama) u vezi kojih stavlja 
rezervu, navode ći postoje će razlike izme đu odredaba svog 
nacionalnog zakonodavstva i odredaba preporu čene prakse (pra ­
ksi). Svaka ugovorna strana koja je stavila rezerve može ih u 
svakom trenutku povu ći, u cijelosti ili djelomi čno, tako što će 
depozitaru poslati obavijest u kojoj navodi to čan datum od 
kojeg takvo povla čenje proizvodi u činak.  
3. Svaka ugovorna strana koja je vezana posebnim prilogom 
ili njegovim poglavljem (poglavljima) razmatra mogu ćnost 
povla čenja svih rezervi na preporu čene prakse koje je stavila 
pod uvjetima navedenim u stavku 2. i obavješ ćuje glavnog 
tajnika Vije ća o rezultatima tog razmatranja na kraju svakog 
trogodišnjeg razdoblja, po čevši od dana stupanja Konvencije na snagu za tu ugovornu stranu, navode ći odredbe svog nacio ­
nalnog zakonodavstva koje su, po njezinom mišljenju, protivne 
povla čenju rezervi.  
Provedba odredaba  
Članak 13.  
1. Svaka ugovorna strana provodi norme navedene u Op ćem 
prilogu te u posebnom (posebnim) prilogu (prilozima) ili 
njegovom poglavlju (poglavljima) koje je prihvatila unutar 36 
mjeseci nakon što su takav prilog (prilozi) i poglavlje (poglavlja) 
stupili na snagu za tu ugovornu stranu.  
2. Svaka ugovorna strana primjenjuje prijelazne norme nave ­
dene u Op ćem prilogu u roku od 60 mjeseci od datuma kada je 
Op ći prilog stupio na snagu za tu ugovornu stranu.  
3. Svaka ugovorna strana provodi preporu čenu praksu nave ­
denu u posebnom (posebnim) prilogu (prilozima) ili njegovom 
poglavlju (poglavljima) koje je prihvatila unutar 36 mjeseci 
nakon što su navedeni poseban prilog (prilozi) ili njihovo 
poglavlje (poglavlja) stupioli na snagu za tu ugovornu stranu, 
osim ako nije stavila rezervu na jednu ili više tih preporu čenih 
praksi.  
4. (a) U slu čajevima kada je razdoblje navedeno u stavku 1. ili 
2. ovog članka u praksi nedovoljno da bi jedna od 
ugovornih strana provela odredbe Op ćeg priloga, takva 
ugovorna strana može zatražiti Upravni odbor, prije 
isteka razdoblja navedenog u stavku 1. i 2. ovog 
članka, da joj osigura produžetak tog razdoblja. Prilikom 
podnošenja zahtjeva, ugovorna je strana obvezna navesti 
odredbu (odredbe) Op ćeg priloga u vezi kojeih traži 
produženje razdoblja, kao i razloge podnošenja takvog 
zahtjeva.  
(b) U iznimnim okolnostima, Upravni odbor može odlu čiti 
da odobri takvo produženje. Svaka odluka Upravnog 
odbora kojom se odobrava takvo produženje sadržava 
navode o iznimnim okolnostima koje opravdavaju 
njezino donošenje, pri čemu produženje ne može ni u 
kojem slu čaju trajati duže od jedne godine. Po isteku 
tako produženog razdoblja, ugovorna strana obavješ ćuje 
depozitara o provedbi odredaba zbog kojih je produženje 
i bilo odobreno.  
Rješavanje sporova  
Članak 14.  
1. Svaki spor koji je nastao izme đu dviju ili više ugovornih 
strana u vezi tuma čenja ili primjene ove Konvencije rješava se, 
što je mogu će više, me đusobnim pregovorima izme đu njih.  
2. Svaki spor koji nije riješen pregovorima, ugovorne strane 
koje su u sporu proslje đuju Upravnom odboru koji potom 
razmatra spor i donosi preporuke za njegovo rješavanje.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 203
3. Ugovorne strane koje su u sporu mogu se unaprijed 
usuglasiti da preporuke Upravnog odbora prihva ćaju kao obve ­
zuju će. 
Izmjene Konvencije  
Članak 15.  
1. Tekst svake izmjene Konvencije koju Upravni odbor 
preporu či ugovornim strankama u skladu s člankom 6. 
stavkom 5. to čkom (a) alinejama i. i ii., glavni tajnik Vije ća 
dostavlja svim ugovornim stranama i onim članicama Vije ća 
koje nisu ugovorne strane.  
2. Izmjene osnovnog dijela Konvencije stupaju na snagu za 
sve ugovorne strane dvanaest mjeseci nakon polaganja isprave o 
prihvatu od strane onih ugovornih strana koje su prisutne na 
sjednici Upravnog odbora tijekom koje su ove izmjene bile 
preporu čene, pod uvjetom da nijedna ugovorna strana nije 
uložila prigovor unutar razdoblja od dvanaest mjeseci od 
datuma kada je dostavila navedene izmjene.  
3. Svaka preporu čena izmjena Op ćeg priloga ili posebnih 
priloga, odnosno njihovih poglavlja smatra se prihva ćenom 
šest mjeseci od datuma kada je preporu čena izmjena dostavljena 
ugovornim stranama, osim ako:  
(a) prigovor je uložila ugovorna strana, ili u slu čaju posebnog 
priloga ili poglavlja, ona ugovorna strana koja je vezana tim 
posebnim prilogom, odnosno poglavljem; ili  
(b) ugovorna strana obavijesti glavnog tajnika Vije ća da, iako 
namjerava prihvatiti preporu čenu izmjenu, još nisu ispu ­
njeni potrebni uvjeti za takav prihvat.  
4. Ako ugovorna strana dostavi glavnom tajniku Vije ća 
obavijest kako je predvi đeno stavkom 3. to čkom (b) ovog 
članka, ona može, dok ne obavijesti glavnog tajnika Vije ća o 
svom prihvatu preporu čene izmjene, podnijeti prigovor na ovu 
izmjenu unutar razdoblja od osamnaest mjeseci nakon isteka 
šestomjese čnog razdoblja iz stavka 3. ovog članka.  
5. Ako je prigovor na preporu čenu izmjenu priop ćen u 
skladu s uvjetima navedenim u stavku 3. to čki (a) ili stavku 
4. ovog članka, izmjena se ne će smatrati prihva ćenom te ne će 
tvoriti nikakav u činak.  
6. Ako neka ugovorna stranka uputi obavijest u skladu sa 
stavkom 3. to čkom (b) ovog članka, izmjena će se smatrati 
prihva ćenom na raniji od sljede ća dva datuma:  
(a) datum s kojim su sve ugovorne strane, koje su poslale takve 
obavijesti, obavijestile glavnog tajnika Vije ća o svom prih ­
vatu preporu čene izmjene, pod uvjetom da, ako su svi prih ­
vati bili objavljeni prije isteka šestomjese čnog razdoblja 
navedenog u stavku 3. ovog članka, taj će se datum smatrati 
datumom isteka spomenutog šestomjese čnog razdoblja;  (b) datum isteka razdoblja od osamnaest mjeseci navedenog u 
stavku 4. ovog članka.  
7. Svaka izmjena Op ćeg priloga ili posebnih priloga, 
odnosno njihovih poglavlja koja se smatra prihva ćenom stupa 
na snagu šest mjeseci nakon datuma s kojim se smatra prihva ­ 
ćenom, ili, ako je u preporu čenoj izmjeni odre đeno druga čije 
razdoblje, s istekom tog razdoblja nakon datuma s kojim se 
smatra prihva ćenom.  
8. Glavni je tajnik Vije ća obvezan, u najkra ćem mogu ćem 
roku, obavijestiti ugovorne strane ove Konvencije o svakom 
prigovoru na preporu čenu izmjenu, koji je dostavljen u skladu 
sa stavkom 3. to čkom (a) ovog članka, te o bilo kojoj obavijesti 
primljenoj u skladu sa stavkom 3. to čkom (b) ovog članka. 
Glavni tajnik Vije ća tako đer nakon tog obavješ ćuje ugovorne 
stranke o tome, stavlja li ugovorna stranka ili stranke koje su 
uputile takvu obavijest prigovor na preporu čenu izmjenu, ili je 
prihva ćaju. 
Članak 16.  
1. Neovisno o postupku izmjene utvr đenim člankom 15. ove 
Konvencije, Upravni odbor može u skladu s člankom 6. odlu čiti 
izmijeniti svaku od preporu čenih praksi ili uklju čiti nove prepo ­
ru čene prakse u neki od posebnih priloga ili njegovih poglavlja. 
Glavni tajnik Vije ća poziva svaku ugovornu stranu da sudjeluje 
u razmatranjima Upravnoga odbora. Tekst svake od tih izmjena 
ili novih preporu čenih praksi o kojemu se tako odlu či glavni 
tajnik Vije ća dostavlja ugovornim stranama i onim članicama 
Vije ća koje nisu ugovorne strane ove Konvencije.  
2. Svaka izmjena ili uklju čivanje novih preporu čenih praksi o 
kojima se odlu čilo u skladu sa stavkom 1. ovog članka stupa na 
snagu šest mjeseci nakon što ih je glavni tajnik Vije ća dostavio. 
Svaka ugovorna strana koja je vezana posebnim prilogom ili 
njegovim poglavljem koji je predmet takve izmjene ili uklju či­
vanja novih preporu čenih praksi smatra se da je prihvatila takve 
izmjene ili nove preporu čene prakse, ako ne stavi rezervu na 
na čin naveden u članku 12. ove Konvencije.  
Trajanje pristupa  
Članak 17.  
1. Ova Konvencija ima neograni čeno trajanje, ali je svaka 
ugovorna strana može otkazati u bilo kojem trenutku nakon 
datuma njezinog stupanja na snagu sukladno njezinom članku 
18. 
2. Otkazivanje se priop ćava ispravom u pisanom obliku, 
položenom kod depozitara.  
3. Otkazivanje proizvodi u činak šest mjeseci nakon što depo ­
zitar primi ispravu o otkazivanju.HR 204 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
4. Odredbe stavka 2. i 3. ovog članka tako đer se primjenjuju 
i s obzirom na posebne priloge ili njihova poglavlja, za koje 
svaka ugovorna strana može povu ći svoj pristanak u bilo kojem 
trenutku nakon datuma njihovog stupanja na snagu.  
5. Za svaku ugovornu stranu koja povu če svoj pristanak na 
Op ći prilog, smatra se da je otkazala Konvenciju. U tom se 
slu čaju tako đer primjenjuju odredbe stavka 2. i 3.  
POGLAVLJE V.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
Stupanje Konvencije na snagu  
Članak 18.  
1. Ova Konvencija stupa na snagu tri mjeseca nakon što pet 
zasebnih jedinica navedenih u stavku 1. i 5. članka 8. potpiše 
Konvenciju bez rezerve ratifikacije ili položi svoje isprave o 
ratifikaciji ili pristupu.  
2. Ova Konvencija stupa na snagu za svaku ugovornu stranu 
tri mjeseca nakon što je obavijestila o svojem prihvatu sukladno 
odredbama članka 8.  
3. Svaki poseban prilog ili njegovo poglavlje stupa na snagu 
tri mjeseca nakon što pet ugovornih strana prihvati taj poseban 
prilog ili njegovo poglavlje.  
4. Nakon stupanja na snagu bilo kojeg posebnog priloga ili 
njegovog poglavlja sukladno stavku 3. ovog članka, taj poseban 
prilog ili njegovo poglavlje stupa na snagu za svaku ugovornu 
stranu tri mjeseca nakon što je obavijestila o svom prihva ćanju. 
Me đutim, niti jedan poseban prilog ili njegovo poglavlje ne će za 
ugovornu stranu stupiti na snagu prije no što za tu ugovornu 
stranu stupi na snagu ova Konvencija.  
Depozitar Konvencije  
Članak 19.  
1. Ova Konvencija, svi potpisi sa ili bez rezerve ratifikacije i 
sve isprave o ratifikaciji ili pristupu polažu se kod glavnog 
tajnika Vije ća. 
2. Depozitar je obvezan:  
(a) primati i čuvati izvorne tekstove ove Konvencije;  
(b) pripremati ovjerene preslike izvornih tekstova ove Konven ­
cije te ih slati ugovornim stranama i onim članicama Vije ća 
koje nisu ugovorne strane, kao i glavnom tajniku Ujedi ­
njenih naroda;  (c) primiti svaki potpis sa ili bez rezerve ratifikacije, isprave o 
ratifikaciji ili pristupu ovoj Konvenciji te primiti i čuvati 
svaku ispravu, obavijest ili priop ćenje koje se na nju odnosi;  
(d) provjeriti je li potpis ili svaka isprava, obavijest ili priop ćenje 
koje se odnosi na ovu Konvenciju u valjanom i utvr đenom 
obliku te, ako je potrebno, ukazati na to pitanje ugovornoj 
strani na koju se navedeno odnosi;  
(e) obavijestiti ugovorne strane, one članice Vije ća koje nisu 
ugovorne strane i glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o:  
— potpisima, ratifikacijama, pristupima i prihvatima priloga 
i poglavlja sukladno članku 8. ove Konvencije,  
— novim poglavljima Op ćeg priloga i novim posebnim 
prilozima ili njihovim poglavljima koje Upravni odbor 
odlu či preporu čiti za uklju čivanje u ovu Konvenciju,  
— datumu stupanja na snagu ove Konvencije, Op ćeg 
priloga i svakog od posebnih priloga ili njihovih 
poglavlja u skladu s člankom 18. ove Konvencije,  
— primljenim obavijestima sukladno člancima 8., 10., 11., 
12. i 13. ove Konvencije,  
— povla čenjima prihvata priloga/poglavlja od strane 
ugovornih strana,  
— otkazivanjima sukladno članku 17. ove Konvencije, i  
— svim prihva ćenim izmjenama u skladu s člankom 15. 
ove Konvencije, te datumu njihovog stupanja na snagu.  
3. U slu čaju bilo kakvih razlika koje bi se mogle pojaviti 
izme đu ugovorne strane i depozitara u vezi obavljanja njegovih 
funkcija, depozitar ili navedena ugovorna stranaukazuju na to 
pitanje ostalim ugovornim stranama i potpisnicama ili, ovisno o 
slu čaju, Upravnom odboru Vije ća. 
Registracija i vjerodostojni tekstovi  
Članak 20.  
U skladu s člankom 102. Povelje Ujedinjenih naroda, ova se 
Konvencija registrira u Tajništvu Ujedinjenih naroda na zahtjev 
glavnog tajnika Vije ća. 
U potvrdu toga, dolje potpisani, valjano ovlašteni za to, 
potpisali su ovu Konvenciju.  
Sastavljeno u Kyotu, osamnaestog dana mjeseca svibnja tisu ću­
devetstotinasedamdesetitre će godine, na engleskom i francu ­
skom jeziku, s time da su oba teksta jednako vjerodostojna, u 
jednom izvorniku koji će biti pohranjen kod glavnog tajnika 
Vije ća koji će ovjerene preslike dostaviti svim tijelima iz 
stavka 1. članka 8. ove Konvencije.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 205
Dodatak II. Prilogu I.  
OP ĆI PRILOG  
SADRŽAJ  
Stranica  
Poglavlje 1.: Op ća na čela 32 
Poglavlje 2.: Definicije 32 
Poglavlje 3.: Carinjenje i ostale carinske formalnosti 33  
Poglavlje 4.: Carine i porezi 38 
(A) Procjena, ubiranje i pla ćanje carina i poreza 38  
(B) Odgo đeno pla ćanje carina i poreza 39  
(C) Povrat carine i poreza 40  
Poglavlje 5.: Osiguranje 40 
Poglavlje 6.: Carinska kontrola 41  
Poglavlje 7.: Primjena informacijske tehnologije 42  
Poglavlje 8.: Odnos izme đu carinske službe i tre ćih osoba 42  
Poglavlje 9.: Podaci, rješenja i odluke koje ispostavlja carina 43  
(A) Podaci op ćeg karaktera 43  
(B) Posebni podaci 43  
(C) Razmatranje žalbe 43  
Poglavlje 10.: Žalbe u carinskim predmetima 43  
(A) Pravo na žalbu 43  
(B) Oblik i sadržaj žalbe 44  
(C) Razmatranje žalbe 44HR 206 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
POGLAVLJE 1.  
OP ĆA NA ČELA  
1.1. N o r m a  
Definicije, norme i prijelazne norme u ovom Prilogu primjenjuju se na carinske postupke i prakse navedene u ovom 
Prilogu, te na postupke i prakse iz posebnih priloga, u onoj mjeri u kojoj se oni primjenjuju.  
1.2. N o r m a  
Uvjeti koji trebaju biti ispunjeni i carinske formalnosti koje treba obaviti za postupke i prakse navedene u ovom Prilogu i 
u posebnim prilozima utvr đuju se nacionalnim zakonodavstvom i trebaju biti što je mogu će jednostavniji.  
1.3. N o r m a  
Carina uspostavlja i održava formalne savjetodavne odnose s trgovinom da bi pove ćala suradnju i olakšala sudjelovanje 
prilikom pronalaženja naju činkovitijih metoda rada, primjerenih nacionalnim propisima i me đunarodnim sporazumima.  
POGLAVLJE 2.  
DEFINICIJE  
U smislu prilog ā ove Konvencije: 
E1./F23.  Pojam „žalba” zna či aktivnost kojom osoba na koju izravno utje če odluka ili propust carine, a koja se time 
smatra ošte ćenom, traži svoje pravo pred nadležnim tijelom;  
E2./F19.  Pojam „procjena carine i poreza” zna či odre đivanje iznosa naplativih carina i poreza;  
E3./F4.  Pojam „knjigovodstvena kontrola” zna či mjere kojima carina provjerava to čnost i vjerodostojnost dekla ­
racija pregledom odgovaraju ćih knjiga, evidencija, poslovnih sustava i trgova čkih podataka koje vode one 
osobe na koje se navedeno odnosi;  
E4./F15.  Pojam „provjera robne deklaracije” zna či aktivnosti koje carina poduzima kako bi utvrdila je li robna 
deklaracija ispravno napravljena i ispunjavaju li potrebne dokazne isprave propisane uvjete;  
E5./F9.  Pojam „carinjenje” zna či ispunjenje carinskih formalnosti potrebnih kako bi se roba mogla pustiti u 
doma ću uporabu, izvesti ili staviti pod neki drugi carinski postupak;  
E6./F10.  Pojam „carina” zna či državna služba odgovorna za provo đenje carinskih propisa i ubiranje carina i poreza, 
a koja je tako đer odgovorna za primjenu drugih zakona i propisa koji se odnose na uvoz, izvoz, kretanje 
ili skladištenje robe;  
E7./F3.  Pojam „carinska kontrola” zna či mjere koje carina primjenjuje kako bi se osigurala pravilna primjena 
carinskih propisa;  
E8./F11.  Pojam „carine” zna či carine propisane carinskom tarifom, kojoj roba podliježe prilikom ulaza ili izlaza iz 
carinskog podru čja; 
E9./F16.  Pojam „carinske formalnosti” zna či sve aktivnosti koje trebaju obaviti osobe na koje se navedeno odnosi i 
carina radi pravilne primjene carinskih propisa;  
E10./F18.  Pojam „carinski propisi” zna či zakonske i regulatorne odredbe koje se odnose na uvoz, izvoz, prijevoz ili 
skladištenje robe, čija je primjena i provedba posebna zada ća carine, kao i sve propise koje carina donosi 
na temelju svojih zakonskih ovlasti;  
E11./F2.  Pojam „carinarnica” zna či carinska upravna jedinica nadležna za izvršenje carinskih formalnosti, te prosto ­
rije ili druge prostore koje su ovlaštene vlasti odobrile u navedene svrhe;  
E12./F25.  Pojam „carinsko podru čje” zna či podru čje na kojem se primjenjuju carinski propisi ugovorne strane;  
E13./F6.  Pojam „odluka” zna či pojedina čni akt kojim carina odlu čuje o predmetu koji se odnosi na carinske 
propise;HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 207
E14./F7.  Pojam „deklarant” zna či svaka osoba koja je izradila robnu deklaraciju ili u čije je ime takva deklaracija 
izra đena;  
E15./F5.  Pojam „datum dospije ća” zna či datum na koji dospijeva pla ćanje carine i poreza;  
E16./F12.  Pojam „carine i porezi” zna či uvozne carine i poreze i/ili izvozne carine i poreze;  
E17./F27.  Pojam „pregled robe” zna či fizi čki pregled robe od strane carine zbog utvr đivanja je li priroda, podrijetlo, 
kakvo ća, koli čina i vrijednost robe u skladu s podacima navedenim u robnoj deklaraciji;  
E18./F13.  Pojam „izvozne carine i porezi” zna či carine i sve druge carine, poreze ili namet koji se ubiru na ili u vezi 
s izvozom robe, ne uklju čuju ći pla ćanja, koja su u iznosu odre đenim ograni čena prema približnim 
troškovima usluga, ili koje carin ubire u korist nekog drugog državnog tijela;  
E19./F8.  Pojam „robna deklaracija” zna či izjava, podnesena na na čin koji je propisala carina, a kojom osobe na koje 
se navedeno odnosi stavljaju do znanja da se na tu robu treba primijeniti carinski postupak te navode 
podatke koje carina zahtijeva za njegovu primjenu;  
E20./F14.  Pojam „uvozne carine i porezi” zna či carine i sve druge carine, poreze ili nameti koji se ubiru na ili u vezi 
s uvozom robe, ne uklju čuju ći pla ćanja, koja su u iznosu ograni čena prema približnim troškovima usluga, 
ili koje carina ubire u korist nekog drugog državnog tijela;  
E21./F1.  Pojam „uzajamna upravna pomo ć” zna či aktivnosti koje carinska uprava obavlja u ime ili u suradnji s 
drugim carinskim upravama radi ispravne primjene carinskih propisa, te spre čavanja, istraživanja i suzbi ­
janja carinskih prekršaja;  
E22./F21.  Pojam „propust” zna či propust carine da u razumnom roku o pitanju koje joj je uredno podneseno, 
donese odluku koja se od nje zahtijeva na temelju carinskih propisa;  
E23./F22.  Pojam „osoba” zna či fizi čka i pravna osoba, osim ako se kontekstom ne odredi druga čije; 
E24./F20.  Pojam „puštanje robe” zna či aktivnost kojom carina dopušta da se roba koja je podvrgnuta carinjenju stavi 
na raspolaganje osobi na koju se odnosi;  
E25./F24.  Pojam „povrat” zna či vra ćanje, u cijelosti ili djelomi čno, iznosa carine i poreza pla ćenih na robu, te otpust, 
u cijelosti ili djelomi čno, iznosa carine i poreza na robu koji još nije pla ćen; 
E26./F17.  Pojam „osiguranje” zna či ono što osigurava, na zadovoljstvo carine, da će se obveza prema carini ispuniti. 
Osiguranje se opisuje kao „op će”, ako osigurava da se iz njega mogu ispuniti obveze nastale u nekoliko 
navrata;  
E27./F26.  Pojam „tre ća osoba” zna či svaka osoba koja radi izravno s carinom, za i u ime druge osobe, u vezi uvoza, 
izvoza, prijevoza ili skladištenja robe.  
POGLAVLJE 3.  
CARINJENJE I OSTALE CARINSKE FORMALNOSTI  
Nadležne carinarnice  
3.1. N o r m a  
Carina odre đuje carinarnice u kojima se roba može podnositi i cariniti. U odre đivanju nadležnosti i razmještaja ovih 
carinarnica te njihovog radnog vremena trebaju se uzeti u obzir oni čimbenici koji posebno uklju čuju zahtjeve trgovine.  
3.2. N o r m a  
Na zahtjev osobe na koju se navedeno odnosi i iz razloga koje carina smatra opravdanim, ona je obvezna, ovisno o 
raspoloživosti sredstava, izvršiti one aktivnosti propisane u smislu carinskog postupka i praksi izvan odre đenog radnog 
vremena ili na mjestu udaljenom od carinarnice. Svi troškovi koje napla ćuje carina ograni čeni su prema približnim 
troškovima usluga.HR 208 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
3.3. N o r m a  
U slu čajevima kada su carinarnice smještene na uobi čajenim grani čnim prijelazima, doti čne carinske uprave na koje se 
navedeno odnosi uskla đuju radno vrijeme i nadležnost tih carinarnica.  
3.4. P r i j e l a z n a n o r m a  
Na uobi čajenim grani čnim prijelazima, carinske uprave na koje se navedeno odnosi obavljaju zajedni čki nadzor, kad god 
je to mogu će. 
3.5. P r i j e l a z n a n o r m a  
U slu čajevima kada carina namjerava osnovati novu carinarnicu ili postoje ću carinarnicu pretvoriti u uobi čajeni grani čni 
prijelaz obvezna je, kad god je to mogu će, sura đivati s carinom susjedne zemlje kako bi osnovale takvu, jednu do druge, 
carinarnicu čime bi olakšale zajedni čke kontrole.  
Deklarant  
(a) Osobe koje imaju pravo djelovati kao deklaranti  
3.6. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje uvjete pod kojima osoba ima pravo djelovati kao deklarant.  
3.7. N o r m a  
Svaka osoba koja ima pravo raspolagati robom ovlaštena je da djeluje kao deklarant.  
(b) Odgovornosti deklaranta  
3.8. N o r m a  
Deklarant se smatra odgovornim carini za to čnost podataka navedenih u robnoj deklaraciji te za pla ćanje carine i poreza.  
(c) Prava deklaranta  
3.9. N o r m a  
Prije podnošenja robne deklaracije, deklarantu se, pod uvjetima koje je utvrdila carina, odobrava:  
(a) provjera robe; i  
(b) uzimanje uzoraka.  
3.10. N o r m a  
Carina ne zahtijeva zasebnu robnu deklaraciju koja bi se odnosila na uzorke za koje je odobreno da se uzmu pod 
carinskim nazorom, pod uvjetom da su ovi uzorci uklju čeni u robnu deklaraciju koja se odnosi na relevantnu pošiljku.  
Robna deklaracija  
(a) Oblik i sadržaj robne deklaracije  
3.11. N o r m a  
Sadržaj robne deklaracije propisuje carina. Format papira na kojem je otisnuta robna deklaracija uskla đen je s predloškom 
koji su ispostavili Ujedinjeni narodi.  
Za automatizirane postupke carinjenja, format robne deklaracije podnesen elektroni čki temelji se na me đunarodnim 
normama za elektroni čku razmjenu podataka, kako je to propisano u Preporukama o informacijskoj tehnologiji Vije ća 
za carinsku suradnju.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 209
3.12. N o r m a  
Carina ograni čava podatke koji su potrebni u robnoj deklaraciji samo na one pojedinosti, koje se smatraju potrebnima za 
procjenu i ubiranje carine i poreza, za potrebe statistike i primjenu carinskih propisa.  
3.13. N o r m a  
U slu čajevima kada deklarant, iz razloga koje carina smatra opravdanim, ne raspolaže svim podacima potrebnim za izradu 
robne deklaracije, dopušta mu se da podnese privremenu ili nepotpunu robnu deklaraciju, pod uvjetom da sadrži 
pojedinosti koje carina smatra neophodnim, dok je deklarant obvezan preuzeti obvezu njezinog dopunjavanja unutar 
odre đenog razdoblja.  
3.14. N o r m a  
Ako carina evidentira privremenu ili nepotpunu robnu deklaraciju, postupak tarifiranja koji se primjenjuje na robu ne 
razlikuje se od onog koji bi bio primijenjen, da je ve ć u po četku bila podnijeta potpuna i ispravna robna deklaracija.  
Puštanje robe u promet se ne odga đa, pod uvjetom da su obavljena sva potrebna osiguranja kako bi se zajam čilo ubiranje 
svih primjenjivih carina i poreza.  
3.15. N o r m a  
Carina zahtijeva podnošenje izvornika robne deklaracije i samo najmanji potreban broj preslika.  
(b) Dokazne isprave koje se prilažu uz robnu deklaraciju  
3.16. N o r m a  
Kao priloge robnoj deklaraciji, carina zahtijeva samo one isprave koje su potrebne da bi se omogu ćila kontrola provedbe 
te kako bi se jam čila uskla đenost sa svim zahtjevima u vezi s primjenom carinskih propisa.  
3.17. N o r m a  
U slu čajevima kada se uz robnu deklaraciju ne mogu priložiti odre đene dokazne isprave iz razloga koje carina smatra 
opravdanim, ona odobrava podnošenje tih isprava unutar odre đenog razdoblja.  
3.18. P r i j e l a z n a n o r m a  
Carina dopušta podnošenje dokaznih isprava elektroni čkim putem.  
3.19. N o r m a  
Carina ne zahtijeva prijevod pojedinosti iz dokaznih isprava, osim kada je to potrebno radi obrade robne deklaracije.  
Podnošenje, evidentiranje i provjera robne deklaracije  
3.20. N o r m a  
Carina dopušta podnošenje robne deklaracije u svakoj carinarnici koja je za to odre đena.  
3.21. P r i j e l a z n a n o r m a  
Carina dopušta podnošenje robne deklaracije elektroni čkim putem.  
3.22. N o r m a  
Robna se deklaracija podnosi tijekom radnih sati koje odredi carina.HR 210 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
3.23. N o r m a  
U slu čajevima kada nacionalno zakonodavstvo utvr đuje vremenski rok za podnošenje robne deklaracije, dopušteno 
vrijeme treba biti dostatno da se deklarantu omogu ći dopunjavanje robne deklaracije i pribavljanje potrebnih dokaznih 
isprava.  
3.24. N o r m a  
Na zahtjev deklaranta te iz razloga koje carina smatra opravdanima, carina produžuje propisani vremenski rok za 
podnošenje robne deklaracije.  
3.25. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo donosi odredbe za podnošenje, evidentiranje ili provjeru robne deklaracije i dokaznih isprava 
prije dospije ća robe.  
3.26. N o r m a  
Ako carina ne može evidentirati robnu deklaraciju, obvezna je deklarantu navesti razloge za to.  
3.27. N o r m a  
Carina dopušta deklarantu da izmijeni ve ć podnesenu robnu deklaraciju, pod uvjetom da je zahtjev za navedeno primljen 
prije nego što je zapo čela provjera robne deklaracije ili pregled robe.  
3.28. P r i j e l a z n a n o r m a  
Carina dopušta deklarantu da izmijeni robnu deklaraciju kada je zahtjev za navedeno primljen nakon što je provjera 
robne deklaracije ve ć zapo čela, ako razloge koje navodi deklarant carina smatra opravdanima.  
3.29. P r i j e l a z n a n o r m a  
Deklarantu je dopušteno da povu če robnu deklaraciju i zahtjeva drugi carinski postupak pod uvjetom da je takav zahtjev 
podnijet carini prije nego što je roba stavljena na raspolaganje te ako razloge koje navodi deklarant carina smatra 
opravdanima.  
3.30. N o r m a  
Provjera robne deklaracije obavlja se u isto vrijeme ili što je prije mogu će nakon što je robna deklaracija evidentirana.  
3.31. N o r m a  
U smislu provjere robne deklaracije, carina poduzima samo one aktivnosti koje smatra bitnim kako bi se osigurala 
uskla đenost s carinskim propisima.  
Posebni postupci za ovlaštene osobe  
3.32. P r i j e l a z n a n o r m a  
Za ovlaštene osobe koje ispunjavanju kriterije koje je utvrdila carina, uklju čuju ći i posjedovanje odgovaraju će evidencije o 
udovoljavanju zahtjevima carine kao i zadovoljavaju ći sustav vo đenja svoje trgova čke evidencije, carina osigurava:  
— stavljanje robe na raspolaganje nakon podnošenja minimalnih podataka potrebnih za utvr đivanje robe, te odobrava 
naknadno ispunjavanje kona čne robne deklaracije,  
— carinjenje robe u deklarantovim prostorijama ili na drugom mjestu koje odobri carina,  
— i, dodatno, u mogu ćoj mjeri, druge posebne postupke kao što su:  
— dopuštanje jedne robne deklaracije za sve uvoze ili izvoze unutar zadanog razdoblja u slu čajevima kada ista osoba 
učestalo uvozi ili izvozi robu,  
— uporabu trgova čke evidencije ovlaštene osobe kako bi sama ocijenila svoje carinske i porezne obveze i, po potrebi, 
osigurala udovoljavanje ostalim zahtjevima carine,  
— dopuštanje podnošenja robne deklaracije unošenjem u evidenciju ovlaštene osobe za koju naknadno treba podnijeti 
dodatnu robnu deklaraciju.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 211
Pregled robe  
(a) Vrijeme potrebno za pregled robe  
3.33. N o r m a  
Kada carina odlu či da se deklarirana roba treba pregledati, taj se pregled obavlja, što je prije mogu će nakon što se 
evidentira robna deklaracija.  
3.34. N o r m a  
Prilikom planiranja pregleda, prednost se daje pregledu živih životinja i kvarljive robe, kao i druge robe koje carina 
prihva ća kao hitnu.  
3.35. P r i j e l a z n a n o r m a  
Ako i druga nadležna tijela trebaju pregledati robu koju je carina tako đer planirala pregledati, carina je obvezna osigurati 
da se navedeni pregledi usklade i, po mogu ćnosti, obave u isto vrijeme.  
(b) Prisutnost deklaranta prilikom pregleda robe  
3.36. N o r m a  
Carina razmatra zahtjev deklaranta da bude prisutan ili zastupljen tijekom pregleda robe. Takvi se zahtjevi odobravaju ako 
ne postoje izvanredne okolnosti.  
3.37. N o r m a  
Ako to smatra korisnim, carina može zahtijevati da deklarant bude prisutan ili zastupljen tijekom pregleda robe kako bi 
joj pružio svu pomo ć potrebnu za olakšavanje pregleda.  
(c) Uzimanje uzoraka od strane carine  
3.38. N o r m a  
Uzorci se uzimaju samo kad carina to smatra potrebnim da bi utvrdila tarifni opis i/ili vrijednost deklarirane robe ili da bi 
osigurala primjenu ostalih odredaba nacionalnog zakonodavstva. Uzeti uzorci trebaju biti što je mogu će manji.  
Pogreške  
3.39. N o r m a  
Carina ne name će teže kazne za pogreške kod kojih se uvjeri da su te greške nastale nepažnjom i da nije postojala 
namjera prijevare ili svjesnog nehaja. U slu čajevima kada smatra potrebnim obeshrabriti ponavljanje takvih grešaka, može 
nametnuti kaznu, ali ne ve ću nego što je potrebno za tu svrhu.  
Puštanje robe  
3.40. N o r m a  
Deklarirana se roba pušta na raspolaganje čim carina izvrši njezin pregled ili odlu či da roba ne će biti pregledana, pod 
uvjetom da:  
— nije prona đen nikakav prekršaj,  
— pribavljene su dozvole za uvoz ili izvoz ili bilo koje druge zatražene isprave,  
— ste čene su sve dozvole koje se odnose na postupak na koji se navedeno odnosi, i  
— pla ćene su sve carine i porezi ili poduzeta je odgovaraju ća aktivnost kako bi se osiguralo njihovo ubiranje.HR 212 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
3.41. N o r m a  
Ako carina smatra da će deklarant naknadno ispuniti sve formalnosti s obzirom na carinjenje, ona pušta robu na 
raspolaganje pod uvjetima da deklarant podnese trgova čku ili službenu ispravu koja je carini prihvatljiva jer pruža 
osnovne podatke o pošiljci na koju se navedeno odnosi, te pod uvjetom da je položio osiguranje za ubiranje svih 
primjenjivih carina i poreza.  
3.42. N o r m a  
Ako carina odlu či da će zahtijevati laboratorijsku analizu uzoraka, podrobne tehni čke dokumente ili savjet stru čnjaka, ona 
pušta robu na raspolaganje i prije no što su poznati rezultati takve analize, pod uvjetom da je položeno svako zahtijevano 
osiguranje te pod uvjetom da se ne radi o robi koja je predmet zabrana ili ograni čenja.  
3.43. N o r m a  
Kad je otkriven prekršaj, carina ne čeka na završetak upravnog ili sudskog postupka prije puštanja robe, pod uvjetom da 
roba ne podliježe konfiskaciji ili zapljeni ili da ne će biti potrebna kao dokaz u nekom kasnijem postupanju, te pod 
uvjetom da deklarant plati carinu i porez te položi osiguranje kako bi osigurao ubiranje svih dodatnih carina i poreza, kao 
i sankcija koje bi se mogle nametnuti.  
Ustupanje ili uništenje robe  
3.44. N o r m a  
Ako roba još nije puštena u doma ću uporabu ili je stavljena pod drugi carinski postupak, pod uvjetom da nije otkriven 
nikakav prekršaj, od osobe na koju se navedeno odnosi ne će se zahtijevati pla ćanje carine i poreza ili će imati pravo na 
njihov povrat:  
— kad je, na njezin zahtjev, takva roba ustupljena državi ili uništena ili u činjena komercijalno bezvrijednom prilikom 
carinske kontrole, ako tako odlu či carina. Sve troškove vezane za to snosi osoba na koju se navedeno odnosi,  
— kad je takva roba uništena ili nepovratno izgubljena u slu čaju nezgode ili  force majeure , pod uvjetom da je takvo 
uništenje ili gubitak utvr đen na na čin koji je za carinu prihvatljiv,  
— kod manjka uzrokovanog prirodom robe, ako je takav manjak utvr đen na na čin koji je za carinu prihvatljiv.  
Svaki otpad ili ostaci preostali nakon uništenja, ako se puštaju u doma ću uporabu ili se izvozi, podliježu pla ćanju carina i 
poreza koji bi se primijenili na takav otpad ili ostatke, da su u takvom stanju bili uvezeni ili izvezeni.  
3.45. P r i j e l a z n a n o r m a  
Kad carina prodaje robu koja nije bila deklarirana unutar odobrenog razdoblja ili ne može biti puštena iako nije bio 
otkriven nikakav prekršaj, prihodi ostvareni od prodaje, nakon odbitka carine, poreza i svih ostalih davanja i nastalih 
troškova, predaju se onim osobama koje ih imaju pravo preuzeti ili se, ako to nije mogu će, predaju odre đeno vrijeme 
njima na raspolaganje.  
POGLAVLJE 4.  
CARINE I POREZI  
A. Procjena, ubiranje i pla ćanje carina i poreza  
4.1. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo utvr đuje okolnosti pod kojima nastaje obveza pla ćanja carine i poreza.  
4.2. N o r m a  
Vremensko razdoblje unutar kojeg se procjenjuju primjenjive carine i porezi odre đeno je nacionalnim zakonodavstvom. 
Procjena treba uslijediti što je prije mogu će nakon što je podnesena carinska deklaracija ili je obveza nastala na drugi 
na čin. 
4.3. N o r m a  
Čimbenici na kojima se temelji procjena carina i poreza te uvjeti pod kojima su odre đeni predvi đaju se nacionalnim 
zakonodavstvom.  
4.4. N o r m a  
Stope carina i poreza trebaju se navesti u službenim novinama.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 213
4.5. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje vremensku to čku koja se uzima u obzir u smislu odre đivanja stopa carina i poreza.  
4.6. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje metode koje se mogu koristiti za pla ćanje carina i poreza.  
4.7. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje osobu (osobe) odgovornu (odgovorne) za pla ćanje carina i poreza.  
4.8. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje datum dospije ća i mjesto na kojem se pla ćanje treba izvršiti.  
4.9. N o r m a  
Kad nacionalno zakonodavstvo odredi da datum dospije ća može biti i nakon podnošenja robe, taj datum treba biti 
najmanje deset dana nakon puštanja robe. Za razdoblje izme đu datuma puštanja na raspolaganje i datuma dospije ća ne 
napla ćuje se kamata.  
4.10. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje vremensko razdoblje unutar kojeg carina može poduzeti zakonske radnje za ubiranje 
carina i poreza koji nisu pla ćeni do datuma dospije ća. 
4.11. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje kamatnu stopu koja se obra čunava na iznose carina i poreza nepodmirenih do 
datuma dospije ća, kao i uvjete za primjenu takve kamate.  
4.12. N o r m a  
Kada su carina i porez pla ćeni, uplatitelju se ispostavlja potvrda kao dokaz o pla ćanju, osim ako ne postoji neka druga 
evidencija koja služi kao dokaz o pla ćanju.  
4.13. P r i j e l a z n a n o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje minimalnu vrijednost i/ili minimalni iznos carine i poreza ispod kojeg se carine i 
porezi ne ubiru.  
4.14. N o r m a  
Ako carina utvrdi da će pogreške u robnoj deklaraciji ili u obra čunu carine i poreza uzrokovati ili su uzrokovale ubiranje 
ili utjerivanje iznosa carine i poreza koji su manji nego što je naplativo zakonom, ona ispravlja pogreške i ubire manje 
pla ćeni iznos. Me đutim, ako je iznos o kojem se radi manji od minimalnog iznosa odre đenog nacionalnim zakonodav ­
stvom, carina ne ubire ili utjeruje taj iznos.  
B. Odgo đeno pla ćanje carina i poreza  
4.15. N o r m a  
U slu čajevima kada nacionalno zakonodavstvo omogu ćuje odgo đeno pla ćanje carina i poreza, ono odre đuje i uvjete pod 
kojima se takva mogu ćnost odobrava.  
4.16. N o r m a  
Odgo đeno se pla ćanje odobrava bez obra čunavanja kamata u onoj mjeri koja je mogu ća. 
4.17. N o r m a  
Vremensko razdoblje za odgo đeno pla ćanje carine i poreza iznosi najmanje četrnaest dana.HR 214 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
C. Povrat carina i poreza  
4.18. N o r m a  
Povrat se odobrava u onim slu čajevima kada se utvrdi da su carina i porez previše obra čunati kao rezultat pogreške 
nastale u njihovoj procjeni.  
4.19. N o r m a  
Povrat se odobrava s obzirom na uvezenu ili izvezenu robu za koju je utvr đeno da je neispravna ili da na drugi na čin nije 
u skladu s dogovorenim osobinama u vrijeme uvoza ili izvoza, te se vra ća dobavlja ču ili drugoj osobi koju dobavlja č 
odredi, ako su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
— roba nije bila obra đivana, popravljana ili upotrebljavana u zemlji uvoza, i ponovo se izvozi unutar razumnog 
vremena,  
— roba nije bila obra đivana, popravljana ili upotrebljavana u zemlji u koju je bila izvezena, i ponovo se uvozi unutar 
razumnog vremena,  
Me đutim, uporaba robe ne će sprije čiti povrat ako je takva uporaba bila neizbježna kako bi se otkrila neispravnost ili 
druge okolnosti koje su uzrokovale ponovni izvoz ili ponovni uvoz robe.  
Kao alternativa ponovnom izvozu ili ponovnom uvozu, roba se može ustupiti državi ili uništiti ili vratiti kao komercijalno 
bezvrijedna pod carinsku kontrolu, kako carina odlu či. Takvo ustupanje ili uništenje ne će uzrokovati nikakve troškove 
državi.  
4.20. P r i j e l a z n a n o r m a  
U slu čajevima kada carina odobri da se roba koja je isprva bila deklarirana za carinski postupak uz pla ćanje carine i 
poreza može staviti pod drugi carinski postupak, izvršava se povrat svih obra čunatih carina i poreza koji nadilazi iznos 
duga po novom postupku.  
4.21. N o r m a  
Odluke o zahtjevima za povrat dostavljaju se u pismenom obliku, bez prekomjernog odga đanja, osobama na koje se 
navedeno odnosi, dok se povrat previše napla ćenih iznosa izvršava u najkra ćem mogu ćem roku nakon provjere zahtjeva.  
4.22. N o r m a  
U slu čajevima kada carina utvrdi da je previsok iznos rezultat pogreške carine prilikom procjenjivanja carina i poreza, 
takav povrat treba imati prednost pred ostalima.  
4.23. N o r m a  
U slu čajevima kada su utvr đena vremenska ograni čenja izvan kojih se zahtjev za povrat ne će prihvatiti, takva ograni čenja 
trebaju trajati dovoljno dugo da bi se uzele u obzir razli čite okolnosti koje se odnose na svaki oblik slu čaja u kojem se 
povrat može odobriti.  
4.24. N o r m a  
Povrat se ne odobrava ako je iznos o kojem se radi manji od minimalnog iznosa predvi đenog nacionalnim zakonodav ­
stvom.  
POGLAVLJE 5.  
OSIGURANJE  
5.1. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo odre đuje slu čajeve u kojima se zahtijeva osiguranje, te odre đuje oblike u kojima se osiguranje 
polaže.  
5.2. N o r m a  
Carina odre đuje iznos osiguranja.  
5.3. N o r m a  
Svakoj se osobi od koje se zahtijeva da položi osiguranje odobrava da sama odabere oblik osiguranja, pod uvjetom da je 
prihvatljiv carini.  
5.4. N o r m a  
U slu čajevima kada nacionalno zakonodavstvo to omogu ćava, carina ne zahtijeva osiguranje ako je uvjerena da će obveze 
prema carini biti ispunjene.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 215
5.5. N o r m a  
Kad je osiguranje potrebno kako bi osiguralo da će obveze proizašle iz carinskog postupka biti ispunjene, carina prihva ća 
op će osiguranje, posebice od onih deklaranata koji redovito deklariraju robu u raznim carinarnicama unutar carinskog 
podru čja. 
5.6. N o r m a  
U slu čajevima kada je osiguranje potrebno, iznos osiguranja koje se polaže treba biti što je mogu će niži, te s obzirom na 
pla ćanje carine i poreza ne prelazi ti potencijalno naplativi iznos.  
5.7. N o r m a  
Položeno osiguranje vra ća se što je prije mogu će nakon što carina utvrdi da se obvezama zbog kojih se osiguranje 
zahtijevalo udovoljilo u potpunosti.  
POGLAVLJE 6.  
CARINSKA KONTROLA  
6.1. N o r m a  
Predmet carinske kontrole je sva roba, uklju čuju ći i prijevozna sredstva, koja ulazi u ili napušta carinsko podru čje, bez 
obzira na to podliježe li carini i porezima.  
6.2. N o r m a  
Carinska se kontrola ograni čava na ono što je potrebno kako bi se osigurala pravilna primjena carinskih propisa.  
6.3. N o r m a  
U primjeni carinske kontrole carina se koristi metodom smanjenja rizika.  
6.4. N o r m a  
Carina koristi metodu smanjenja rizika kako bi odredila koje će osobe i koja roba biti pregledane, uklju čuju ći i prijevozna 
sredstva, kao i opseg pregleda.  
6.5. N o r m a  
Carina usvaja strategiju mjerenja uskla đenosti kao potporu metodi smanjenja rizika.  
6.6. N o r m a  
Sustavi carinske kontrole uklju čuju i knjigovodstvene kontrole.  
6.7. N o r m a  
Carina nastoji sura đivati s drugim carinskim tijelima i nastoji zaklju čiti ugovore o uzajamnoj upravnoj pomo ći kako bi 
pove ćala carinsku kontrolu.  
6.8. N o r m a  
Carina nastoji sura đivati s trgovinom i nastoji zaklju čiti memorandume o razumijevanju kako bi pove ćala carinsku 
kontrolu.  
6.9. P r i j e l a z n a n o r m a  
Carina koristi informacijsku tehnologiju i elektroni čko trgovanje u najve ćoj mogu ćoj mjeri kako bi pove ćala carinsku 
kontrolu.  
6.10. N o r m a  
Carina ocjenjuje komercijalne sustave trgovaca tamo gdje ti sustavi imaju utjecaja na carinska postupanja kako bi osigurala 
uskla đenost sa zahtjevima carine.HR 216 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
POGLAVLJE 7.  
PRIMJENA INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE  
7.1. N o r m a  
Carina primjenjuje informacijsku tehnologiju kao potporu carinskim aktivnostima kada je to isplativo i u činkovito, kako 
za carinu, tako i za trgovinu. Carina odre đuje uvjete za njezinu primjenu.  
7.2. N o r m a  
Prilikom uvo đenja kompjuterskih aplikacija, carina koristi odgovaraju će me đunarodno prihva ćene standarde.  
7.3. N o r m a  
Uvo đenje informacijske tehnologije provodi se uz savjetovanje sa svim relevantnim strankama na koje se to izravno 
odnosi, i to u najve ćoj mogu ćoj mjeri.  
7.4. N o r m a  
Novo ili izmijenjeno nacionalno zakonodavstvo osigurava sljede će: 
— elektroni čke komercijalne metode kao alternativu zahtjevima za dokumentima izra đenim na papiru,  
— metode provjere vjerodostojnosti elektroni čkih dokumenata kao i onih izra đenih na papiru,  
— pravo carine da zadrži podatke za vlastitu uporabu i da, prema potrebi, razmjenjuje takve podatke s ostalim carinskim 
upravama i svim drugim zakonski odobrenim stranama putem elektroni čke komercijalne tehnike.  
POGLAVLJE 8.  
ODNOS IZME ĐU CARINE I TRE ĆIH OSOBA  
8.1. N o r m a  
Osobe na koje se to odnosi imaju mogu ćnost poslovanja s carinom izravno ili imenovanjem tre će osobe da postupa u 
njihovo ime.  
8.2. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo navodi uvjete pod kojima osoba može djelovati u ime druge osobe prilikom poslovanja s 
carinom i utvr đuje obveze tre ćih strana prema carini s obzirom na carine, poreze i bilo kakve nepravilnosti.  
8.3. N o r m a  
Carinske transakcije u kojima osoba na koju se navedeno odnosi odabere poslovanje u svoje ime ne će dobiti tretman koji 
je manje povoljan niti će biti predmet strožih zahtjeva nego kod onih carinskih transakcija koje za osobu na koje se 
navedeno odnosi obavlja tre ća strana.  
8.4. N o r m a  
Osoba imenovana kao tre ća strana ima ista prava kao i osoba koja ju je imenovala u onim predmetima vezanim za 
poslovanje s carinom.  
8.5. N o r m a  
Carina osigurava tre ćim stranama da sudjeluju u njezinim službenim konzultacijama s trgovinom.  
8.6. N o r m a  
Carina navodi okolnosti pod kojima nije spremna poslovati s tre ćom stranom.  
8.7. N o r m a  
Carina je obvezna u pisanom obliku obavijestiti tre ću stranu o odluci da ne posluje s njom.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 217
POGLAVLJE 9.  
PODACI, RJEŠENJA I ODLUKE KOJE ISPOSTAVLJA CARINA  
A. Podaci op ćeg karaktera  
9.1. N o r m a  
Carina osigurava da su svi podaci op ćeg karaktera koje se odnose na carinske propise budu lako dostupni svakoj 
zainteresiranoj osobi.  
9.2. N o r m a  
Kad se podatak koji je u činjen dostupnim mora izmijeniti zbog promjena u carinskom zakonu, upravnim mjerama ili 
zahtjevima, carina je obvezna sve izmijenjene podatke u činiti dostupnima dovoljno rano od stupanja tih izmjena na snagu 
kako bi omogu ćila svim zainteresiranim osobama da ih uzmu u obzir, osim ako je prethodna obavijest isklju čena.  
9.3. P r i j e l a z n a n o r m a  
Carina koristi informacijsku tehnologiju kako bi pove ćala pribavljanje podataka.  
B. Posebni podaci  
9.4. N o r m a  
Na zahtjev zainteresirane osobe, carina je obvezna osigurati, što je mogu će brže i to čnije, podatke vezane za odre đena 
pitanja koja postavi zainteresirana osoba, a koji se odnose na carinske propise.  
9.5. N o r m a  
Carina ne dostavlja samo informacije koje se izri čno zahtijevaju, ve ć i sve druge podatke za koje smatra da bi ih 
zainteresirana osoba na koju se navedeno odnosi trebala znati.  
9.6. N o r m a  
Kad carina dostavlja informacije, obvezna je osigurati da iste ne otkrivaju pojedinosti osobne ili povjerljive prirode koje se 
tiču carine ili tre će osobe, osim ako takvo razotkrivanje zahtijeva ili odobrava nacionalno zakonodavstvo.  
9.7. N o r m a  
Kad carina ne može dati besplatne podatke, svako je pla ćanje ograni čeno na približne troškove usluge.  
C. Rješenja i odluke  
9.8. N o r m a  
Na pisani zahtjev osobe na koju se to odnosi, carina obavješ ćuje o svom rješenju u pisanom obliku unutar vremenskog 
razdoblja odre đenog nacionalnim zakonodavstvom. U slu čajevima kada je rješenje nepovoljno za osobu na koju se 
odnosi, u njemu se navode razlozi za to, kao i upute o pravu na žalbu.  
9.9. N o r m a  
Carina ispostavlja obvezuju ća mišljenja na zahtjev zainteresirane osobe, pod pretpostavkom da carina raspolaže svim 
podacima koje smatra potrebnim.  
POGLAVLJE 10.  
ŽALBE U CARINSKIM PREDMETIMA  
A. Pravo na žalbu  
10.1. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo osigurava pravo na žalbu u carinskim predmetima.  
10.2. N o r m a  
Svaka osoba koja je izravno pogo đena odlukom ili propustom carine ima pravo na žalbu.HR 218 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8
10.3. N o r m a  
Osobi koja je izravno pogo đena rješenjem ili propustom carine, nakon što podnese zahtjev carini, navode se razlozi za 
donošenje takvog rješenja ili propusta unutar razdoblja utvr đenog nacionalnim zakonodavstvom. Navedeno može ili ne 
mora rezultirati žalbom.  
10.4. N o r m a  
Nacionalno zakonodavstvo omogu ćuje pravo žalbe carini kao prvostupanjskom tijelu.  
10.5. N o r m a  
Kada je žalba upu ćena carini odbijena, podnositelj žalbe ima pravo na podnošenje daljnje žalbe tijelu koje je neovisno o 
carinskoj upravi.  
10.6. N o r m a  
U slu čaju najviše instance, podnositelj žalbe ima pravo na žalbu sudskom tijelu.  
B. Oblik i sadržaj žalbe  
10.7. N o r m a  
Žalba se podnosi u pisanom obliku i sadržava razloge zbog kojih se podnosi.  
10.8. N o r m a  
Za podnošenje žalbe protiv odluke carine odre đuje se rok, koji treba biti takav da podnositelju žalbe omogu ći dovoljno 
vremena kako bi prou čio osporavano rješenje navedeno u poglavlju 10.2. te kako bi pripremio žalbu.  
10.9. N o r m a  
U slu čajevima kada se žalba podnosi carini, navedena služba ne zahtijeva automatski da se zajedno sa žalbom podnose 
dokazi koji idu u prilog žalbi, ve ć se sukladno okolnostima dogovara razuman rok za podnošenje takvih dokaza.  
C. Razmatranje žalbe  
10.10. N o r m a  
Carina donosi odluku o žalbi i obavješ ćuje podnositelja žalbe o njoj u pisanom obliku što je prije mogu će. 
10.11. N o r m a  
U slu čajevima kada je žalba carini odbijena, carina navodi razloge za to u pisanom obliku i savjetuje podnositelja žalbe o 
njegovom pravu na podnošenje daljnje žalbe upravnom ili neovisnom tijelu, kao i o roku za podnošenje takve žalbe.  
10.12. N o r m a  
U slu čajevima kada je žalba dopuštena, carina je obvezna što prije postupiti prema odluci ili presudi neovisnog ili sudskog 
tijela, osim u slu čajevima kad carina podnese žalbu protiv presude.HR 02/Sv. 8 Službeni list Europske unije 219
PRILOG II.  
OBAVIJEST  
Za potrebe članka 8. stavka 5. to čke (a) Konvencije kako je izmijenjena Protokolom o izmjeni, Europska zajednica ovime 
izvješ ćuje depozitara Konvencije da je nadležna za sva pitanja koja regulira glavni tekst Konvencije i njezin Op ći prilog, 
osim za pitanja koja ne ulaze pod njezinu isklju čivu izri čitu ili prešutnu nadležnost kao što je propisano Ugovorom o 
osnivanju Europske zajednice kako je izmijenjen, i u okviru sekundarnog zakonodavstva Zajednice.  
PRILOG III.  
NOTIFIKACIJA  
Za potrebe članka 11. izmijenjene Konvencije iz Kyota, Europska zajednica ovime obavješ ćuje glavnog tajnika Vije ća za 
carinsku suradnju, kao depozitara navedene Konvencije, da se carinsko podru čje Zajednice smatra jedinstvenim podru čjem 
koje obuhva ća: 
— državno podru čje Kraljevine Belgije,  
— državno podru čje Kraljevine Danske, izuzev otoka Faroe i Grenland,  
— državno podru čje Savezne Republike Njema čke, izuzev otoka Heligoland i teritorija Büsingen (Ugovor od 
23. studenoga 1964. izme đu Savezne Republike Njema čke i Švicarske Konfederacije),  
— državno podru čje Kraljevine Španjolske, izuzev Ceute i Melille,  
— državno podru čje Helenske Republike,  
— državno podru čje Francuske Republike, izuzev prekomorskih podru čja i Svetog Petra i Mikelona i Mayotte,  
— državno podru čje Irske,  
— državno podru čje Talijanske Republike, izuzev op ćina Livigno i Campione d’Italia i nacionalnih voda jezera Lugano 
izme đu obale i politi čke granice podru čja izme đu Ponte Tresa i Porto Ceresio,  
— državno podru čje Velikog Vojvodstva Luksemburga,  
— državno podru čje Kraljevine Nizozemske u Europi,  
— državno podru čje Republike Austrije,  
— državno podru čje Portugalske Republike,  
— državno podru čje Republike Finske,  
— državno podru čje Kraljevine Švedske,  
— državno podru čje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, i Kanalske otoke i otok Man.  
Iako se nalazi izvan državnog podru čja Francuske, podru čje Kneževine Monako, kako je definirano Carinskom konven ­
cijom potpisanom u Parizu 18. svibnja 1963. (Službeni list Republike Francuske od 27. rujna 1963., str. 8679.), na 
temelju ove Konvencije, smatra se dijelom carinskog podru čja Zajednice.  
Carinsko podru čje Zajednice obuhva ća teritorijalno more, unutrašnje morske vode i zra čni prostor navedenih država 
članica i državnih podru čja, izuzev teritorijalnog mora, unutrašnjih morskih voda i zra čnog prostora onih podru čja koja 
ne čine dio carinskog podru čja Zajednice, kao što je prethodno navedeno.HR 220 Službeni list Europske unije 02/Sv. 8