PRILOG VIII.  
Obveze koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem hrvatske brodogra đevne industrije (iz 
članka 36. stavka 1. tre ćeg podstavka Akta o pristupanju)  
Poduzetnici u sektoru brodogradnje koje je potrebno restrukturirati (dalje u tekstu: „poduzetnici”) jesu sljede ći: 
— Brodogra đevna industrija 3. MAJ dioni čko društvo, Rijeka (dalje u tekstu: „3. MAJ”)  
— BRODOTROGIR d.d., Trogir (dalje u tekstu: „Brodotrogir”)  
— BRODOGRA ĐEVNA INDUSTRIJA SPLIT, dioni čko društvo, Split (dalje u tekstu: „Brodosplit”)  
— BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE SPECIJALNIH OBJEKATA društvo s ograni čenom odgovornoš ću, Split (dalje u 
tekstu: „BSO”)  
— BRODOGRADILIŠTE KRALJEVICA dioni čko društvo za izgradnju i popravak brodova, Kraljevica (dalje u tekstu: 
„Kraljevica”).  
Hrvatska je pristala provesti restrukturiranje ovih poduzetnika putem njihove privatizacije na temelju javnog natje čaja. 
Ponuditelji su dostavili planove restrukturiranja ovih poduzetnika, a prihvatile su ih Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja 
i Komisija. Planovi restrukturiranja uvrštavaju se u odgovaraju će ugovore o privatizaciji koji će biti sklopljeni izme đu 
Hrvatske i kupaca poduzetnikâ.  
Planovima restrukturiranja podnesenima za svakog od tih poduzetnika odre đuju se sljede ći klju čni uvjeti koji se moraju 
poštovati u procesu restrukturiranja:  
— Sve državne potpore koje su ti poduzetnici primili od 1. ožujka 2006. smatraju se potporama za restrukturiranje. 
Poduzetnici daju doprinos planu restrukturiranja iz vlastitih sredstava, koji mora biti stvaran, bez državnih potpora i 
mora predstavljati najmanje 40 % ukupnih troškova restrukturiranja.  
— Ukupni proizvodni kapacitet poduzetnikâ smanjuje se, u usporedbi s razinama od 1. lipnja 2011., s 471 324 CGT na 
372 346 CGT. Poduzetnici smanjuju svoj proizvodni kapacitet najkasnije dvanaest mjeseci nakon potpisivanja 
ugovora o privatizaciji. Smanjenje kapaciteta provodi se trajnim zatvaranjem navoza, odre đivanjem navoza za isklju ­ 
čivu vojnu proizvodnju u smislu članka 346. UFEU-a i/ili smanjivanjem površina. CGT je mjerna jedinica proizvodnje 
koja se izra čunava u skladu s primjenjivim pravilima OECD-a.  
— Ukupna godišnja proizvodnja poduzetnikâ ograni čava se na 323 600 CGT za razdoblje od deset godina, po čevši od 
1. sije čnja 2011. Proizvodnja poduzetnikâ ograni čava se na sljede će razine (  1 ): 
— 3. MAJ: 109 570 CGT  
— Brodotrogir: 54 955 CGT  
— Brodosplit i BSO: 132 078 CGT  
— Kraljevica: 26 997 CGT.  
Poduzetnici se mogu sporazumjeti o revidiranju svojih pojedina čnih ograni čenja proizvodnje. Oni mogu na temelju 
obvezuju ćih sporazuma izrijekom odrediti koliki dio svoje pojedina čne proizvodne kvote (izraženo u CGT) ustupaju 
jedni drugima. Pritom se poštuje ukupno godišnje ograni čenje proizvodnje od 323 600 CGT.  
— Planovima restrukturiranja tako đer se odre đuje niz drugih mjera koje će svaki poduzetnik provesti kako bi se osigurala 
ponovna uspostava dugoro čne održivosti.  
Sve naknadne izmjene ovih planova moraju biti u skladu s gore navedenim klju čnim uvjetima u procesu restrukturiranja 
te se podnose Komisiji na prihva ćanje.HR L 300/90 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) Godišnja proizvodnja odre đenog poduzetnika izra čunava se na sljede ći na čin: po četak proizvodnje broda je planirani dan rezanja čelika, 
a kraj proizvodnje je dan o čekivane isporuke broda, kako je utvr đeno u ugovoru s kupcem (ili predvi đeni dan isporuke nedovršenog 
broda kada dva poduzetnika dijele izgradnju broda). Broj CGT koji se odnosi na pojedini brod linearno se raspodjeljuje na kalen darske 
godine koje pokrivaju razdoblje proizvodnje. Ukupna proizvodnja pojedinog poduzetnika u odre đenoj godini izra čunava se zbrajanjem 
iznosa CGT proizvedenih tijekom te godine.
Poduzetnici ne će primati nikakve nove potpore za sanaciju ili restrukturiranje prije isteka razdoblja od najmanje deset 
godina od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji. Nakon pristupanja Hrvatske Komisija će Hrvatskoj naložiti da osigura 
povrat svih potpora za sanaciju ili restrukturiranje koje su dodijeljene u suprotnosti s ovom odredbom, sa složenim 
kamatama.  
Planovi restrukturiranja, koje su prihvatile Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i Komisija, uvrštavaju se u odgovaraju će 
ugovore o privatizaciji sklopljene izme đu Hrvatske i kupaca poduzetnikâ. Ugovori o privatizaciji podnose se Komisiji na 
prihva ćanje te se potpisuju prije pristupanja Hrvatske.  
Komisija pozorno prati provedbu planova restrukturiranja i ispunjavanje uvjeta utvr đenih u ovom Prilogu u pogledu 
razine državnih potpora, vlastitog doprinosa, smanjivanja kapaciteta, ograni čenja proizvodnje i mjera poduzetih kako bi 
se osigurala ponovna uspostava održivosti.  
To se pra ćenje provodi svake godine razdoblja restrukturiranja. Hrvatska u potpunosti poštuje sve oblike pra ćenja, a 
osobito:  
— Najkasnije 15. sije čnja i 15. srpnja svake godine do kraja razdoblja restrukturiranja Hrvatska Komisiji dostavlja 
šestomjese čna izvješ ća o restrukturiranju poduzetnikâ.  
— Ta izvješ ća sadržavaju sve informacije potrebne za pra ćenje procesa restrukturiranja, vlastitog doprinosa, smanjivanja 
kapaciteta, ograni čenja proizvodnje i mjera poduzetih kako bi se osigurala ponovna uspostava održivosti.  
— Najkasnije 15. srpnja svake godine do kraja 2020. Hrvatska podnosi izvješ ća o godišnjoj proizvodnji poduzetnikâ u 
restrukturiranju.  
— Hrvatska obvezuje poduzetnike na otkrivanje svih relevantnih podataka koji bi se, u drugim okolnostima, mogli 
smatrati povjerljivima. Komisija osigurava da ne budu otkriveni povjerljivi podaci specifi čni za pojedinog poduzetnika.  
Komisija može u svakom trenutku odlu čiti ovlastiti neovisnog stru čnjaka da procijeni rezultate pra ćenja, provede sva 
potrebna istraživanja i podnese izvješ će Komisiji. Hrvatska će u potpunosti sura đivati s neovisnim stru čnjakom kojeg 
imenuje Komisija te osigurati da taj stru čnjak ima pun pristup svim informacijama koje su potrebne za provedbu zada ća 
koje mu je povjerila Komisija.  
Nakon pristupanja Hrvatske Komisija će Hrvatskoj naložiti da osigura povrat svih potpora za sanaciju ili restrukturiranje 
koje su odre đenom poduzetniku dane od 1. ožujka 2006., sa složenim kamatama, ako:  
— ugovor o privatizaciji za tog poduzetnika još nije potpisan ili u njega nisu u cijelosti uvršteni uvjeti utvr đeni u planu 
restrukturiranja, koji su prihvatile Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i Komisija, ili  
— poduzetnik nije dao doprinos iz vlastitih sredstava koji je stvaran, bez državnih potpora i koji predstavlja najmanje 
40 % troškova restrukturiranja, ili  
— smanjenje ukupnog proizvodnog kapaciteta nije provedeno u razdoblju od dvanaest mjeseci od potpisivanja ugovora 
o privatizaciji. U tom slu čaju povrat potpora zahtijeva se samo od onih poduzetnika koji nisu ostvarili sljede ća 
pojedina čna smanjenja kapaciteta:  
— 3. MAJ: za 46 543 CGT  
— Brodotrogir: za 15 101 CGT  
— Brodosplit i BSO: za 29 611 CGT  
— Kraljevica: za 9 636 CGT, ili  
— je ukupno ograni čenje proizvodnje za poduzetnike (to jest 323 600 CGT) prekora čeno u bilo kojoj pojedina čnoj 
kalendarskoj godini izme đu 2011. i 2020. U tom slu čaju povrat potpora zahtijeva se od onih poduzetnika koji su 
prekora čili svoja pojedina čna ograni čenja proizvodnje (kako su izmijenjena pravno obvezuju ćim sporazumom s 
drugim poduzetnikom u sektoru brodogradnje, ako je to primjenjivo).HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/91