AKT  
o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama ugovora o Europskoj uniji, ugovora o 
funkcioniranju Europske unije i ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju  
DIO PRVI  
NA ČELA  
Članak 1.  
Za potrebe ovog Akta:  
— izraz „izvorni ugovori” zna či: 
(a) Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioni ­
ranju Europske unije (UFEU), kako su izmijenjeni ili 
dopunjeni ugovorima ili drugim aktima koji su stupili 
na snagu prije pristupanja Republike Hrvatske;  
(b) Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku 
energiju (Ugovor o EZAE-u) kako je izmijenjen ili dopu ­
njen ugovorima ili drugim aktima koji su stupili na 
snagu prije pristupanja Republike Hrvatske,  
— izraz „sadašnje države članice” zna či: Kraljevina Belgija, 
Republika Bugarska, Češka Republika, Kraljevina Danska, 
Savezna Republika Njema čka, Republika Estonija, Irska, 
Helenska Republika, Kraljevina Španjolska, Francuska Repu ­
blika, Talijanska Republika, Republika Cipar, Republika 
Latvija, Republika Litva, Veliko Vojvodstvo Luksemburg, 
Republika Ma đarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozem ­
ska, Republika Austrija, Republika Poljska, Portugalska 
Republika, Rumunjska, Republika Slovenija, Slova čka Repu ­
blika, Republika Finska, Kraljevina Švedska i Ujedinjena 
Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske,  
— izraz „Unija” zna či: Europska unija koja se temelji na UEU-u 
i UFEU-u i/ili, ovisno o slu čaju, Europska zajednica za 
atomsku energiju,  
— izraz „institucije” zna či: institucije osnovane UEU-om.  
Članak 2.  
Od dana pristupanja, odredbe izvornih ugovora i akata koje su 
donijele institucije prije pristupanja obvezuju će su za Hrvatsku i 
primjenjuju se u Hrvatskoj pod uvjetima utvr đenima u tim 
ugovorima i u ovom Aktu.  
Ako predstavnici vlada država članica dogovore izmjene 
izvornih ugovora na temelju članka 48. stavka 4. UEU-a 
nakon potvr đivanja Ugovora o pristupanju od strane Hrvatske i ako te izmjene ne stupe na snagu do dana pristupanja, 
Hrvatska ratificira te izmjene u skladu sa svojim ustavnim 
odredbama.  
Članak 3.  
1. Hrvatska pristupa odlukama i sporazumima koje su usvo ­
jili šefovi država ili vlada država članica koji su se sastali u 
okviru Europskog vije ća. 
2. Hrvatska pristupa odlukama i sporazumima koje su usvo ­
jili predstavnici vlada država članica koji su se sastali u okviru 
Vije ća. 
3. Hrvatska je u jednakom položaju kao i sadašnje države 
članice u pogledu izjava ili rezolucija ili drugih stajališta Europ ­
skog vije ća ili Vije ća, kao i u pogledu onih izjava, rezolucija i 
drugih stajališta koji se odnose na Uniju, donesenih zajedni čkim 
dogovorom država članica. U skladu s time, Hrvatska će pošto ­
vati na čela i smjernice koji proizlaze iz tih izjava, rezolucija ili 
drugih stajališta te će poduzimati mjere potrebne za osiguranje 
njihove provedbe.  
4. Hrvatska pristupa konvencijama i protokolima navede ­
nima u Prilogu I. Te konvencije i protokoli stupaju na snagu 
u odnosu na Hrvatsku na datum koji odredi Vije će u odlukama 
iz stavka 5.  
5. Vije će, jednoglasno na preporuku Komisije i nakon savje ­
tovanja s Europskim parlamentom, odlu čuje o provedbi svih 
prilagodbi potrebnih radi pristupanja konvencijama i protoko ­
lima iz stavka 4. te objavljuje prilago đene tekstove u S lužbenom 
listu Europske unije . 
6. U vezi s konvencijama i protokolima iz stavka 4., 
Hrvatska se obvezuje uvesti administrativne i druge mjere, 
poput onih koje su do dana pristupanja usvojile sadašnje 
države članice ili Vije će, te olakšati prakti čnu suradnju me đu 
institucijama i organizacijama država članica.  
7. Vije će može, odlu čuju ći jednoglasno na prijedlog Komisije, 
dopuniti Prilog I. odgovaraju ćim konvencijama, sporazumima i 
protokolima potpisanima prije dana pristupanja.HR L 300/22 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Članak 4.  
1. Odredbe schengenske pravne ste čevine, kako su navedene 
u Protokolu o schengenskoj pravnoj ste čevini uklju čenoj u okvir 
Europske unije (dalje u tekstu: „Schengenski protokol”), koji je 
priložen UEU-u i UFEU-u, i akti koji se na njoj temelje ili su na 
drugi na čin s njom povezani, navedeni u Prilogu II., kao i svi 
daljnji takvi akti doneseni prije dana pristupanja, obvezuju ći su 
za i primjenjuju se u Hrvatskoj od dana pristupanja.  
2. One odredbe schengenske pravne ste čevine uklju čene u 
okvir Europske unije i akti koji se na njoj temelje ili su na 
drugi na čin s njom povezani, a nisu navedeni u stavku 1., 
iako obvezuju ći za Hrvatsku od dana pristupanja, primjenjuju 
se u Hrvatskoj samo na temelju odgovaraju će odluke Vije ća, 
nakon provjere, u skladu s primjenjivim schengenskim postup ­
cima ocjenjivanja, da su potrebni uvjeti za primjenu svih dije ­
lova odgovaraju će pravne ste čevine ispunjeni u Hrvatskoj, uklju ­ 
čuju ći djelotvornu primjenu svih schengenskih pravila u skladu 
s dogovorenim zajedni čkim standardima i temeljnim na čelima. 
Vije će donosi tu odluku u skladu s primjenjivim schengenskim 
postupcima i uzimaju ći u obzir izvješ će Komisije kojim se 
potvr đuje da Hrvatska nastavlja ispunjavati obveze koje se 
odnose na schengensku pravnu ste čevinu, preuzete u pregovo ­
rima o pristupanju.  
Nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vije će donosi 
odluku jednoglasnim djelovanjem svojih članova koji predstav ­
ljaju vlade država članica u odnosu na koje su odredbe iz ovog 
stavka ve ć stupile na snagu i predstavnika Vlade Republike 
Hrvatske. Članovi Vije ća koji predstavljaju vlade Irske i Ujedi ­
njene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske sudjeluju u toj 
odluci u onoj mjeri u kojoj se ona odnosi na odredbe schen ­
genske pravne ste čevine i akte koji se na njoj temelje ili su na 
drugi na čin s njom povezani u kojima te države članice sudje ­
luju.  
Članak 5.  
Hrvatska sudjeluje u Ekonomskoj i monetarnoj uniji od dana 
pristupanja kao država članica s odstupanjem u smislu članka 
139. UFEU-a.  
Članak 6.  
1. Sporazumi koje je Unija sklopila ili koje privremeno 
primjenjuje s jednom ili više tre ćih zemalja, s me đunarodnom 
organizacijom ili s državljaninom tre će zemlje, obvezuju ći su za 
Hrvatsku pod uvjetima utvr đenima u izvornim ugovorima i u 
ovom Aktu.  
2. Pod uvjetima utvr đenima u ovom Aktu Hrvatska se obve ­
zuje pristupiti sporazumima koje su sadašnje države članice i 
Unija sklopile ili potpisale s jednom ili više tre ćih zemalja ili s 
me đunarodnom organizacijom.  Osim ako je druk čije predvi đeno posebnim sporazumima iz 
prvog podstavka, pristupanje Hrvatske takvim sporazumima 
dogovara se sklapanjem protokola uz takve sporazume 
izme đu Vije ća, koje odlu čuje jednoglasno u ime država članica, 
i doti čne tre će zemlje ili tre ćih zemalja ili me đunarodne orga ­
nizacije. Komisija ili, kada se sporazum odnosi isklju čivo ili 
uglavnom na zajedni čku vanjsku i sigurnosnu politiku, visoki 
predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 
(visoki predstavnik), pregovara o tim protokolima u ime 
država članica na temelju pregovara čkih smjernica koje odobri 
Vije će, odlu čuju ći jednoglasno i uz savjetovanje s odborom 
sastavljenim od predstavnika država članica. Komisija ili visoki 
predstavnik, ovisno o slu čaju, podnosi nacrt protokolâ Vije ću 
radi sklapanja.  
Ovim se postupkom ne dovodi u pitanje izvršavanje vlastitih 
nadležnosti Unije i ne utje če na raspodjelu ovlasti izme đu Unije 
i država članica u vezi sa sklapanjem takvih sporazuma ubudu će 
ili bilo kojih drugih izmjena koje se ne odnose na pristupanje.  
3. Od dana pristupanja i do stupanja na snagu potrebnih 
protokola iz stavka 2. drugog podstavka Hrvatska primjenjuje 
odredbe sporazumâ iz stavka 2. prvog podstavka koji su sklo ­
pljeni ili se privremeno primjenjuju prije dana pristupanja, uz 
iznimku Sporazuma izme đu Europske zajednice i njezinih 
država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s 
druge strane, o slobodnom kretanju osoba (  1 ). 
Do stupanja na snagu protokolâ iz stavka 2. drugog podstavka 
Unija i države članice, djeluju ći zajedni čki kako je potrebno u 
okviru njihovih nadležnosti, poduzimaju sve odgovaraju će 
mjere.  
4. Hrvatska pristupa Sporazumu o partnerstvu izme đu 
članica afri čke, karipske i pacifi čke skupine država, s jedne 
strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge 
strane, potpisanom u Cotonouu 23. lipnja 2000. (  2 ), kao i 
dvama sporazumima o izmjeni tog Sporazuma, od kojih je 
prvi potpisan u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (  3 ), a drugi 
otvoren za potpisivanje u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (  4 ). 
5. Pod uvjetima utvr đenima u ovom Aktu Hrvatska se obve ­
zuje pristupiti Sporazumu o Europskom gospodarskom prosto ­
ru (  5 ), u skladu s člankom 128. tog Sporazuma.  
6. Od dana pristupanja Hrvatska primjenjuje dvostrane 
sporazume i aranžmane o tekstilu sklopljene izme đu Unije i 
tre ćih zemalja.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/23  
( 1 ) SL L 114, 30.4.2002., str. 6.  
( 2 ) SL L 317, 15.12.2000., str. 3.  
( 3 ) SL L 209, 11.8.2005., str. 27., SL L 287, 28.10.2005., str. 4. i SL 
L 168M, 21.6.2006., str. 33.  
( 4 ) SL L 287, 4.11.2010., str. 3.  
( 5 ) SL L 1, 3.1.1994., str. 3.
Koli činska ograni čenja koja Unija primjenjuje na uvoz tekstilnih 
i odjevnih proizvoda prilago đavaju se kako bi se uzelo u obzir 
pristupanje Hrvatske Uniji. U tu svrhu Unija može u pregovo ­
rima s doti čnim tre ćim zemljama dogovoriti izmjene dvostranih 
sporazuma i aranžmana o tekstilu iz prvog podstavka prije dana 
pristupanja.  
Ako izmjene dvostranih sporazuma i aranžmana o tekstilu ne 
stupe na snagu do dana pristupanja, Unija provodi potrebne 
prilagodbe svojih pravila za uvoz tekstilnih i odjevnih proizvoda 
iz tre ćih zemalja kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske.  
7. Koli činska ograni čenja koja Unija primjenjuje na uvoz 
čelika i proizvoda od čelika prilago đavaju se na temelju uvoza 
tijekom posljednjih godina u Hrvatsku čelika i proizvoda od 
čelika podrijetlom iz doti čnih zemalja dobavlja ča. 
U tu svrhu potrebne izmjene dvostranih sporazuma i aran ­ 
žmana o čeliku sklopljenih izme đu Unije i tre ćih zemalja dogo ­
vorit će se u pregovorima prije dana pristupanja.  
Ako izmjene dvostranih sporazuma i aranžmana o čeliku ne 
stupe na snagu do dana pristupanja, primjenjuju se odredbe 
prvog podstavka.  
8. Od dana pristupanja Unija upravlja sporazumima o ribar ­
stvu sklopljenima izme đu Hrvatske i tre ćih zemalja prije tog 
dana.  
Ne utje če se na prava i obveze koji proizlaze za Hrvatsku iz tih 
sporazuma tijekom razdoblja u kojem se odredbe tih spora ­
zuma privremeno zadržavaju.  
Što je prije mogu će, a u svakom slu čaju prije isteka sporazuma 
iz prvog podstavka, Vije će, odlu čuju ći kvalificiranom ve ćinom 
na prijedlog Komisije, u svakom pojedinom slu čaju donosi 
odgovaraju će odluke za nastavak ribolovnih aktivnosti koje 
proizlaze iz tih sporazuma, uklju čuju ći mogu ćnost produljenja 
odre đenih sporazuma za razdoblja od najviše godinu dana.  
9. Hrvatska se povla či iz svih sporazuma o slobodnoj trgo ­
vini s tre ćim zemljama, uklju čuju ći i Srednjoeuropski ugovor o 
slobodnoj trgovini s izmjenama.  
U mjeri u kojoj sporazumi izme đu Hrvatske, s jedne strane, i 
jedne ili više tre ćih zemalja, s druge strane, nisu uskla đeni s 
obvezama koje proizlaze iz ovog Akta, Hrvatska poduzima 
sve odgovaraju će korake radi uklanjanja utvr đenih neuskla đeno ­sti. Ako Hrvatska nai đe na poteško će prilikom prilagodbe spora ­
zuma sklopljenog s jednom ili više tre ćih zemalja, povla či se iz 
tog sporazuma.  
Hrvatska poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala pošto ­
vanje obveza iz ovog stavka od dana pristupanja.  
10. Pod uvjetima utvr đenima u ovom Aktu Hrvatska 
pristupa unutarnjim sporazumima koje su sadašnje države 
članice sklopile u svrhu provedbe sporazumâ iz stavaka 2. i 4.  
11. Hrvatska po potrebi poduzima odgovaraju će mjere kako 
bi svoj položaj u odnosu na me đunarodne organizacije i me đu­
narodne sporazume kojih su Unija ili druge države članice 
tako đer stranke prilagodila pravima i obvezama koji proizlaze 
iz pristupanja Hrvatske Uniji.  
Hrvatska se osobito povla či iz me đunarodnih sporazuma o 
ribarstvu i me đunarodnih ribarstvenih organizacija kojih je 
Unija tako đer stranka, osim ako se članstvo Hrvatske odnosi 
na pitanja koja nisu povezana s ribarstvom.  
Hrvatska poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala pošto ­
vanje obveza iz ovog stavka od dana pristupanja.  
Članak 7.  
1. Odredbe ovog Akta, osim ako je u njemu druk čije pred ­
viđeno, mogu se suspendirati, izmijeniti ili staviti izvan snage 
samo postupkom utvr đenim u izvornim ugovorima, koji 
omogu ćuje reviziju tih ugovora.  
2. Akti koje su donijele institucije i na koje se odnose prije ­
lazne odredbe utvr đene u ovom Aktu zadržavaju svoj pravni 
status; osobito se i dalje primjenjuju postupci za izmjenu tih 
akata.  
3. Odredbe ovog Akta čija je svrha ili u činak stavljanje izvan 
snage ili izmjena akata koje su donijele institucije, osim ako su 
te odredbe prijelazne prirode, imaju isti pravni status kao i 
odredbe koje one stavljaju izvan snage ili mijenjaju te podliježu 
istim pravilima kao i te odredbe.  
Članak 8.  
Primjena izvornih ugovora i akata koje su donijele institucije, 
kao prijelazna mjera, podliježe odstupanjima predvi đenima u 
ovom Aktu.HR L 300/24 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
DIO DRUGI  
PRILAGODBE UGOVORÂ  
GLAVA I.  
INSTITUCIONALNE ODREDBE  
Članak 9.  
Protokol o Statutu Suda Europske unije, priložen UEU-u, 
UFEU-u i Ugovoru o EZAE-u, mijenja se kako slijedi:  
1. U članku 9. prvi stavak zamjenjuje se sljede ćim: 
„Kada se svake tri godine provodi djelomi čna zamjena 
sudaca, zamjenjuje se 14 sudaca.”  
2. Članak 48. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 48.  
Op ći sud sastoji se od 28 sudaca.”  
Članak 10.  
Protokol o Statutu Europske investicijske banke, priložen UEU-u 
i UFEU-u, mijenja se kako slijedi:  
1. U članku 4. stavku 1. prvom podstavku:  
(a) uvodna re čenica zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Kapital Banke iznosi 233 247 390 000 EUR, koji 
upisuju države članice kako slijedi:”;  
(b) izme đu unosa za Rumunjsku i Slova čku ume će se slje ­
de će: 
„Hrvatska 854 400 000”.  
2. U članku 9. stavku 2. prvi, drugi i tre ći podstavak zamjenjuju 
se sljede ćim: 
„2. Upravno vije će sastoji se od dvadeset devet direktora i 
devetnaest zamjenika.  
Direktore imenuje Vije će guvernera na razdoblje od pet 
godina, tako da svaka država članica predlaže po jednog 
direktora, a jednog predlaže Komisija.  Zamjenike imenuje Vije će guvernera na razdoblje od pet 
godina, kako je dolje navedeno:  
— dva zamjenika predlaže Savezna Republika Njema čka, 
— dva zamjenika predlaže Francuska Republika,  
— dva zamjenika predlaže Talijanska Republika,  
— dva zamjenika predlaže Ujedinjena Kraljevina Velike 
Britanije i Sjeverne Irske,  
— jednog zamjenika zajedni čkom suglasnoš ću predlažu 
Kraljevina Španjolska i Portugalska Republika,  
— jednog zamjenika zajedni čkom suglasnoš ću predlažu 
Kraljevina Belgija, Veliko Vojvodstvo Luksemburg i 
Kraljevina Nizozemska,  
— dva zamjenika zajedni čkom suglasnoš ću predlažu Kralje ­
vina Danska, Helenska Republika, Irska i Rumunjska,  
— dva zamjenika zajedni čkom suglasnoš ću predlažu Repu ­
blika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Repu ­
blika Austrija, Republika Finska i Kraljevina Švedska,  
— četiri zamjenika zajedni čkom suglasnoš ću predlažu Repu ­
blika Bugarska, Češka Republika, Republika Hrvatska, 
Republika Cipar, Republika Ma đarska, Republika Malta, 
Republika Poljska, Republika Slovenija i Slova čka Repu ­
blika,  
— jednog zamjenika predlaže Komisija.”  
Članak 11.  
Članak 134. stavak 2. prvi podstavak Ugovora o EZAE-u o 
sastavu Znanstvenog i tehni čkog odbora zamjenjuje se sljede ­ 
ćim: 
„2. Odbor se sastoji od četrdeset dva člana koja imenuje 
Vije će nakon savjetovanja s Komisijom.”HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/25
GLAVA II.  
OSTALE PRILAGODBE  
Članak 12.  
U članku 64. stavku 1. UFEU-a dodaje se sljede ća re čenica:  
„U pogledu ograni čenja koja postoje prema nacionalnom 
pravu u Hrvatskoj mjerodavan datum je 31. prosinca 2002.”  
Članak 13.  
Članak 52. stavak 1. UEU-a zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Ugovori se primjenjuju na Kraljevinu Belgiju, Repu ­
bliku Bugarsku, Češku Republiku, Kraljevinu Dansku, 
Saveznu Republiku Njema čku, Republiku Estoniju, Irsku, 
Helensku Republiku, Kraljevinu Španjolsku, Francusku Repu ­
bliku, Republiku Hrvatsku, Talijansku Republiku, Republiku 
Cipar, Republiku Latviju, Republiku Litvu, Veliko Vojvodstvo 
Luksemburg, Republiku Ma đarsku, Republiku Maltu, Kralje ­
vinu Nizozemsku, Republiku Austriju, Republiku Poljsku, 
Portugalsku Republiku, Rumunjsku, Republiku Sloveniju, 
Slova čku Republiku, Republiku Finsku, Kraljevinu Švedsku i 
Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske.”  Članak 14.  
1. Članak 55. stavak 1. UEU-a zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Ovaj Ugovor, koji je sastavljen u jednom izvorniku na 
bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, 
finskom, francuskom, gr čkom, hrvatskom, irskom, latvij ­
skom, litavskom, ma đarskom, malteškom, nizozemskom, 
njema čkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slova ­ 
čkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom 
jeziku, pri čemu su tekstovi na svakom od ovih jezika 
jednako vjerodostojni, pohranjuje se u arhivu Vlade Talijanske 
Republike, koja vladama ostalih država potpisnica dostavlja 
po jedan ovjereni primjerak.”  
2. Članak 225. drugi stavak Ugovora o EZAE-u zamjenjuje se 
sljede ćim: 
„U skladu s ugovorima o pristupanju, bugarska, češka, 
danska, engleska, estonska, finska, gr čka, hrvatska, irska, 
latvijska, litavska, ma đarska, malteška, poljska, portugalska, 
rumunjska, slova čka, slovenska, španjolska i švedska ina čica 
ovog Ugovora tako đer su vjerodostojne.”  
DIO TRE ĆI 
TRAJNE ODREDBE  
Članak 15.  
Akti navedeni u Prilogu III. prilago đavaju se kako je navedeno u tom Prilogu.  
Članak 16.  
Mjere navedene u Prilogu IV. primjenjuju se pod uvjetima utvr đenima u tom Prilogu.  
Članak 17.  
Vije će, odlu čuju ći jednoglasno na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može 
provesti prilagodbe odredaba ovog Akta koje se odnose na zajedni čku poljoprivrednu politiku, a mogu se 
pokazati potrebnima kao posljedica promjena pravila Unije.  
DIO ČETVRTI  
PRIVREMENE ODREDBE  
GLAVA I.  
PRIJELAZNE MJERE  
Članak 18.  
Mjere navedene u Prilogu V. primjenjuju se u odnosu na Hrvatsku pod uvjetima utvr đenima u tom Prilogu.HR L 300/26 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
GLAVA II.  
INSTITUCIONALNE ODREDBE  
Članak 19.  
1. Odstupaju ći od članka 2. Protokola o prijelaznim odred ­
bama priloženog UEU-u, UFEU-u i Ugovoru o EZAE-u i odstu ­
paju ći od maksimalnog broja mjesta predvi đenog u članku 14. 
stavku 2. prvom podstavku UEU-a, broj članova Europskog 
parlamenta pove ćava se za 12 članova iz Hrvatske kako bi se 
uzelo u obzir pristupanje Hrvatske za razdoblje od dana pristu ­
panja do kraja mandatnog razdoblja Europskog parlamenta 
2009.–2014.  
2. Odstupaju ći od članka 14. stavka 3. UEU-a, Hrvatska prije 
dana pristupanja održava neposredne op će ad hoc  izbore za 
Europski parlament, za broj članova utvr đen u stavku 1. ovog 
članka, u skladu s pravnom ste čevinom Unije. Me đutim, ako 
dan pristupanja pada manje od šest mjeseci prije sljede ćih 
izbora za Europski parlament, tada Hrvatski sabor iz svojih 
redova može odrediti članove Europskog parlamenta koji pred ­
stavljaju gra đane Hrvatske, pod uvjetom da su te osobe izabrane 
na neposrednim op ćim izborima.  
Članak 20.  
Članak 3. stavak 3. Protokola o prijelaznim odredbama prilo ­ 
ženog UEU-u, UFEU-u i Ugovoru o EZAE-u zamjenjuje se slje ­
de ćim: 
„3. Do 31. listopada 2014. sljede će odredbe ostaju na 
snazi, ne dovode ći u pitanje članak 235. stavak 1. drugi 
podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  
Za akte Europskog vije ća i Vije ća za čije donošenje se zahti ­
jeva kvalificirana ve ćina glasovi članova ponderiraju se kako 
slijedi: 
Belgija  12  
Bugarska  10  
Češka Republika  12  
Danska  7  
Njema čka 29  
Estonija  4  
Irska  7  
Gr čka 12  
Španjolska  27  
Francuska  29  
Hrvatska  7  
Italija  29  
Cipar  4  
Latvija  4  Litva  7  
Luksemburg  4  
Ma đarska  12  
Malta  3  
Nizozemska  13  
Austrija  10  
Poljska  27  
Portugal  12  
Rumunjska  14  
Slovenija  4  
Slova čka 7  
Finska  7  
Švedska  10  
Ujedinjena Kraljevina  29  
Kada se na temelju ugovorâ akti moraju donijeti na prijedlog 
Komisije, tada je za njihovo donošenje potrebno najmanje 
260 glasova za, koji predstavljaju ve ćinu članova. U ostalim 
slu čajevima za donošenje odluka potrebno je najmanje 260 
glasova za, koji predstavljaju najmanje dvije tre ćine članova.  
Kada akt donosi Europsko vije će ili Vije će kvalificiranom 
ve ćinom, tada član Europskog vije ća ili Vije ća može zatražiti 
da se provjeri predstavljaju li države članice koje čine kvali ­
ficiranu ve ćinu najmanje 62 % ukupnog stanovništva Unije. 
Ako se pokaže da taj uvjet nije ispunjen, akt se ne donosi.”  
Članak 21.  
1. Državljanin Hrvatske imenuje se u Komisiju od dana 
pristupanja do 31. listopada 2014. Tog novog člana Komisije 
imenuje Vije će, odlu čuju ći kvalificiranom ve ćinom uz zajed ­
ni čku suglasnost s predsjednikom Komisije, nakon savjetovanja 
s Europskim parlamentom i u skladu s kriterijima odre đenima u 
članku 17. stavku 3. drugom podstavku UEU-a.  
2. Mandat člana imenovanog u skladu sa stavkom 1. istje če 
istodobno kada i mandat članova koji obnašaju dužnost u 
trenutku pristupanja.  
Članak 22.  
1. Dužnosti suca Suda i suca Op ćeg suda koji se imenuju iz 
Hrvatske po njezinu pristupanju u skladu s člankom 19. 
stavkom 2. tre ćim podstavkom UEU-a prestaju 6. listopada 
2015., odnosno 31. kolovoza 2013.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/27
2. Za potrebe su đenja u predmetima koji su u tijeku pred 
Sudom i Op ćim sudom na dan pristupanja, u kojima je usmeni 
dio postupka po čeo prije tog dana, Sud i Op ći sud u punom 
sastavu ili njihova sudska vije ća sastavljena su kao i prije pristu ­
panja i primjenjuju Poslovnik koji je na snazi na dan koji pret ­
hodi danu pristupanja.  
Članak 23.  
1. Odstupaju ći od članka 301. prvog stavka UFEU-a kojim se 
utvr đuje maksimalni broj članova Gospodarskog i socijalnog 
odbora, članak 7. Protokola o prijelaznim odredbama prilo ­ 
ženog UEU-u, UFEU-u i Ugovoru o EZAE-u zamjenjuje se slje ­
de ćim: 
„Članak 7.  
Do stupanja na snagu odluke iz članka 301. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije raspodjela članova Gospodar ­
skog i socijalnog odbora je kako slijedi: 
Belgija  12  
Bugarska  12  
Češka Republika  12  
Danska  9  
Njema čka 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čka 12  
Španjolska  21  
Francuska  24  
Hrvatska  9  
Italija  24  
Cipar  6  
Latvija  7  
Litva  9  
Luksemburg  6  
Ma đarska  12  
Malta  5  
Nizozemska  12  
Austrija  12  
Poljska  21  
Portugal  12  
Rumunjska  15  
Slovenija  7  
Slova čka 9  
Finska  9  
Švedska  12  
Ujedinjena Kraljevina  24”  
2. Broj članova Gospodarskog i socijalnog odbora privre ­
meno se pove ćava na 353 kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske za razdoblje od dana pristupanja do kraja mandata 
tijekom kojeg Hrvatska pristupi Uniji ili do stupanja na snagu 
odluke iz članka 301. drugog stavka UFEU-a, ovisno o tome što 
prije nastupi.  
3. Ako je odluka iz članka 301. drugog stavka UFEU-a ve ć 
donesena do dana pristupanja, Hrvatskoj se, odstupaju ći od 
članka 301. prvog stavka UFEU-a kojim se utvr đuje maksimalni 
broj članova Gospodarskog i socijalnog odbora, privremeno 
dodjeljuje odgovaraju ći broj članova do kraja mandata tijekom 
kojeg ona pristupi Uniji.  
Članak 24.  
1. Odstupaju ći od članka 305. prvog stavka UFEU-a kojim se 
utvr đuje maksimalni broj članova Odbora regija, članak 8. 
Protokola o prijelaznim odredbama priloženog UEU-u, 
UFEU-u i Ugovoru o EZAE-u zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 8.  
Do stupanja na snagu odluke iz članka 305. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije raspodjela članova Odbora 
regija je kako slijedi: 
Belgija  12  
Bugarska  12  
Češka Republika  12  
Danska  9  
Njema čka 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čka 12  
Španjolska  21  
Francuska  24  
Hrvatska  9  
Italija  24  
Cipar  6  
Latvija  7  
Litva  9  
Luksemburg  6  
Ma đarska  12  
Malta  5  
Nizozemska  12  
Austrija  12  
Poljska  21  
Portugal  12  
Rumunjska  15HR L 300/28 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Slovenija  7  
Slova čka 9  
Finska  9  
Švedska  12  
Ujedinjena Kraljevina  24”  
2. Broj članova Odbora regija privremeno se pove ćava na 
353 kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske za razdoblje 
od dana pristupanja do kraja mandata tijekom kojeg Hrvatska 
pristupi Uniji ili do stupanja na snagu odluke iz članka 305. 
drugog stavka UFEU-a, ovisno o tome što prije nastupi.  
3. Ako je odluka iz članka 305. drugog stavka UFEU-a ve ć 
donesena do dana pristupanja, Hrvatskoj se, odstupaju ći od 
članka 305. prvog stavka UFEU-a kojim se utvr đuje maksimalni 
broj članova Odbora regija, privremeno dodjeljuje odgovaraju ći 
broj članova do kraja mandata tijekom kojeg ona pristupi Uniji.  
Članak 25.  
Mandat direktora Upravnog vije ća Europske investicijske banke, 
kojeg predlaže Hrvatska i koji se imenuje po pristupanju kako je predvi đeno u članku 9. stavku 2. drugom podstavku Protokola 
o Statutu Europske investicijske banke, istje če na kraju godišnje 
sjednice Vije ća guvernera tijekom koje se razmatra godišnje 
izvješ će za financijsku godinu 2017.  
Članak 26.  
1. Novi članovi odbora, skupina, agencija ili drugih tijela 
osnovanih izvornim ugovorima ili aktom institucija imenuju 
se pod uvjetima i u skladu s postupcima utvr đenima za imeno ­
vanje članova tih odbora, skupina, agencija ili drugih tijela. 
Mandati novoimenovanih članova istje ču istodobno kada i 
mandati članova koji obnašaju dužnost u trenutku pristupanja.  
2. Članstvo u odborima, skupinama, agencijama ili drugim 
tijelima osnovanima izvornim ugovorima ili aktom institucija sa 
stalnim brojem članova neovisno o broju država članica u cije ­
losti se obnavlja po pristupanju, osim ako mandati sadašnjih 
članova istje ču u razdoblju od 12 mjeseci od pristupanja.  
GLAVA III.  
FINANCIJSKE ODREDBE  
Članak 27.  
1. Od dana pristupanja Hrvatska upla ćuje sljede ći iznos koji 
odgovara njezinu udjelu u kapitalu koji se upla ćuje za upisani 
kapital kako je odre đeno u članku 4. Statuta Europske investi ­
cijske banke:  
Hrvatska 42 720 000 EUR  
Taj se doprinos upla ćuje u osam jednakih obroka koji dospije ­
vaju 30. studenoga 2013., 30. studenoga 2014., 30. studenoga 
2015., 31. svibnja 2016., 30. studenoga 2016., 31. svibnja 
2017., 30. studenoga 2017. i 31. svibnja 2018.  
2. Hrvatska, u osam jednakih obroka koji dospijevaju na 
datume predvi đene u stavku 1., doprinosi pri čuvama i rezerva ­
cijama koje su jednake pri čuvama kao i iznosu koji tek treba 
dodijeliti pri čuvama i rezervacijama, koje odgovaraju saldu 
ra čuna dobiti i gubitka utvr đenom na kraju mjeseca koji pret ­
hodi pristupanju, kako je to navedeno u bilanci stanja Europske 
investicijske banke, u iznosima koji odgovaraju sljede ćim posto ­
cima pri čuva i rezervacija:  
Hrvatska 0,368 %  
3. Kapital i uplate predvi đeni u stavcima 1. i 2. Hrvatska 
upla ćuje u gotovini u eurima, osim u slu čaju odstupanja o kojem jednoglasno odlu čuje Vije će guvernera Europske investi ­
cijske banke.  
4. Iznosi za Hrvatsku iz stavka 1., kao i članka 10. to čke 1., 
mogu se prilagoditi odlukom upravlja čkih tijela Europske inve ­
sticijske banke na temelju najnovijih kona čnih podataka o 
BDP-u koje objavi Eurostat prije pristupanja.  
Članak 28.  
1. Hrvatska upla ćuje u Istraživa čki fond za ugljen i čelik iz 
Odluke 2002/234/EZU Č predstavnika vlada država članica, koji 
su se sastali u okviru Vije ća, od 27. velja če 2002. o financijskim 
posljedicama isteka Ugovora o EZU Č-u i o Istraživa čkom fondu 
za ugljen i čelik (  1 ), sljede ći iznos:  
(EUR, u teku ćim cijenama)  
Hrvatska 494 000.  
2. Doprinos u Istraživa čki fond za ugljen i čelik upla ćuje se u 
četiri obroka po čevši od 2015. svakog prvog radnog dana 
prvog mjeseca svake godine na sljede ći na čin:HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/29  
( 1 ) SL L 79, 22.3.2002., str. 42.
— 2015.: 15 %,  
— 2016.: 20 %,  
— 2017.: 30 %,  
— 2018.: 35 %.  
Članak 29.  
1. Od dana pristupanja, hrvatske provedbene agencije uprav ­
ljaju nabavama, dodjelama bespovratnih sredstava i pla ćanjima u 
okviru pretpristupne financijske pomo ći na temelju kompo ­
nente Pomo ć u tranziciji i izgradnja institucija i komponente 
Prekograni čna suradnja Instrumenta pretpristupne pomo ći (IPA), 
uspostavljenog Uredbom Vije ća (EZ) br. 1085/2006 od 
17. lipnja 2006. (  1 ), za sredstva izdvojena prije pristupanja, 
osim prekograni čnih programa Hrvatska - Ma đarska i Hrvatska 
- Slovenija, te za pomo ć u okviru prijelaznog instrumenta iz 
članka 30.  
Ex ante  kontrola nabave i dodjele bespovratnih sredstava od 
strane Komisije ukida se odgovaraju ćom odlukom Komisije, 
nakon što se Komisija uvjeri u djelotvorno funkcioniranje 
doti čnog sustava upravljanja i kontrole u skladu s kriterijima i 
uvjetima utvr đenima u članku 56. stavku 2. Uredbe Vije ća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj 
uredbi koja se primjenjuje na op ći prora čun Europskih zajedni ­
ca (  2 ) i u članku 18. Uredbe Komisije (EZ) br. 718/2007 od 
12. lipnja 2007. o provedbi Uredbe Vije ća (EZ) br. 1085/2006 
o uspostavljanju Instrumenta pretpristupne pomo ći (IPA) (  3 ). 
Ako Komisija ne donese odluku o ukidanju  ex ante  kontrole 
prije dana pristupanja, ugovori potpisani izme đu dana pristu ­
panja i dana donošenja odluke Komisije nisu prihvatljivi za 
pretpristupnu financijsku pomo ć i za prijelazni instrument iz 
prvog podstavka.  
2. Prora čunske obveze preuzete prije dana pristupanja u 
okviru pretpristupne financijske pomo ći i prijelaznog instru ­
menta iz stavka 1., uklju čuju ći sklapanje i upis naknadnih poje ­
dina čnih pravnih obveza i pla ćanja izvršenih nakon pristupanja, 
i dalje se ure đuju pravilima koja se primjenjuju na pretpristupne 
financijske instrumente i pla ćaju se iz odgovaraju ćih prora čun ­
skih stavki sve do zaklju čenja doti čnih programa i projekata.  
3. Odredbe o provedbi prora čunskih obveza sporazumâ o 
financiranju u vezi s pretpristupnom financijskom pomo ći iz 
stavka 1. prvog podstavka te komponente Ruralni razvoj 
programa IPA, koje se odnose na odluke o financiranju 
donesene prije pristupanja, i dalje se primjenjuju nakon dana 
pristupanja. One se ure đuju pravilima koja se primjenjuju na 
pretpristupne financijske instrumente. Neovisno o tome, 
postupci javne nabave pokrenuti nakon pristupanja provode 
se u skladu s mjerodavnim direktivama Unije.  4. Pretpristupna sredstva za pokrivanje administrativnih izda ­
taka iz članka 44. mogu se izdvojiti tijekom prve dvije godine 
nakon pristupanja. Za troškove revizije i evaluacije pretpri ­
stupna sredstva mogu se izdvojiti do pet godina nakon pristu ­
panja.  
Članak 30.  
1. Za prvu godinu nakon pristupanja Unija Hrvatskoj osigu ­
rava privremenu financijsku pomo ć, dalje u tekstu „prijelazni 
instrument”, za razvoj i ja čanje njezinih administrativnih i 
pravosudnih sposobnosti za provedbu i primjenu prava Unije 
te za poticanje razmjene najbolje prakse me đu kolegama. Tom 
se pomo ći financiraju projekti izgradnje institucija i s njima 
povezana ograni čena ulaganja manjeg opsega.  
2. Pomo ć je namijenjena trajnoj potrebi ja čanja institucio ­
nalnih sposobnosti u odre đenim podru čjima putem mjera koje 
nije mogu će financirati iz strukturnih fondova ili fondova za 
ruralni razvoj.  
3. Za  twinning  projekte izme đu javnih uprava sa svrhom 
izgradnje institucija i dalje se primjenjuje postupak poziva na 
podnošenje projektnih prijedloga putem mreže kontaktnih 
to čaka u državama članicama.  
4. Odobrena sredstva za preuzete obveze za prijelazni instru ­
ment, prema teku ćim cijenama, za Hrvatsku iznose ukupno 29 
milijuna EUR u 2013. za rješavanje nacionalnih i horizontalnih 
prioriteta.  
5. O pomo ći u okviru prijelaznog instrumenta odlu čuje se te 
se ona provodi u skladu s Uredbom Vije ća (EZ) br. 1085/2006 
ili na temelju drugih tehni čkih odredaba koje su potrebne za 
funkcioniranje prijelaznog instrumenta, a usvaja ih Komisija.  
6. Posebna se pozornost posve ćuje osiguravanju odgovara ­
juće komplementarnosti s predvi đenom potporom Europskog 
socijalnog fonda administrativnoj reformi i institucionalnoj 
sposobnosti.  
Članak 31.  
1. Ovime se uspostavlja schengenski instrument (dalje u 
tekstu: „privremeni schengenski instrument”) kao privremeni 
instrument za pomo ć Hrvatskoj izme đu dana pristupanja i 
kraja 2014. u financiranju mjera na novim vanjskim granicama 
Unije za provedbu schengenske pravne ste čevine i nadzora vanj ­
skih granica.  
2. Za razdoblje od 1. srpnja 2013. do 31. prosinca 2014. 
Hrvatskoj se na raspolaganje stavljaju sljede ći iznosi (u teku ćim 
cijenama) u obliku paušalnih isplata u okviru privremenog 
schengenskog instrumenta:HR L 300/30 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) SL L 210, 31.7.2006., str. 82.  
( 2 ) SL L 248, 16.9.2002., str. 1.  
( 3 ) SL L 170, 29.6.2007., str. 1.
(u milijunima EUR, u teku ćim cijenama)  
2013.  2014.  
Hrvatska  40  80  
3. Godišnji iznos za 2013. upla ćuje se Hrvatskoj 1. srpnja 
2013., a godišnji iznos za 2014. stavlja se na raspolaganje 
prvog radnog dana nakon 1. sije čnja 2014.  
4. Paušalne isplate moraju se iskoristiti u roku od tri godine 
od prve isplate. Hrvatska podnosi, najkasnije šest mjeseci nakon 
isteka tog trogodišnjeg razdoblja, sveobuhvatno izvješ će o 
kona čnom iskorištavanju isplata u okviru privremenog schen ­
genskog instrumenta, zajedno s izjavom o opravdanosti tih 
izdataka. Sva neiskorištena ili neopravdano utrošena sredstva 
vra ćaju se Komisiji.  
5. Komisija može donijeti tehni čke odredbe koje su potrebne 
za funkcioniranje privremenog schengenskog instrumenta.  
Članak 32.  
1. Ovime se uspostavlja instrument za ja čanje nov čanog toka 
(dalje u tekstu: „privremeni instrument za ja čanje nov čanog 
toka”) kao privremeni instrument za pomo ć Hrvatskoj izme đu 
dana pristupanja i kraja 2014. u poboljšanju nov čanog toka u 
nacionalnom prora čunu.  
2. Za razdoblje od 1. srpnja 2013. do 31. prosinca 2014. 
Hrvatskoj se na raspolaganje stavljaju sljede ći iznosi (u teku ćim 
cijenama) u obliku paušalnih isplata u okviru privremenog 
instrumenta za ja čanje nov čanog toka:  
(u milijunima EUR, u teku ćim cijenama)  
2013.  2014.  
Hrvatska  75  28,6  
3. Svaki godišnji iznos podijeljen je na jednake mjese čne 
obroke koji se upla ćuju prvog radnog dana svakog mjeseca.  
Članak 33.  
1. U okviru strukturnih fondova i Kohezijskog fonda u 
2013. za Hrvatsku je rezerviran iznos od 449,4 milijuna EUR 
(u teku ćim cijenama) odobrenih sredstava za preuzete obveze.  
2. Jedna tre ćina iznosa iz stavka 1. rezervirana je za Kohe ­
zijski fond.  
3. Za razdoblje obuhva ćeno sljede ćim financijskim okvirom 
iznosi odobrenih sredstava za preuzete obveze koji se Hrvatskoj 
stavljaju na raspolaganje u okviru financiranja iz strukturnih 
fondova i Kohezijskog fonda izra čunavaju se na temelju tada 
primjenjive pravne ste čevine Unije. Ti se iznosi prilago đavaju u 
skladu sa sljede ćim rasporedom postupnog uvo đenja:  — 70 % u 2014.,  
— 90 % u 2015.,  
— 100 % u of 2016.  
4. U mjeri u kojoj to dopuštaju ograni čenja nove pravne 
ste čevine Unije provodi se prilagodba kako bi se osiguralo pove ­ 
ćanje sredstava za Hrvatsku u 2014. za 2,33 puta u odnosu na 
iznos iz 2013. te u 2015. za 3 puta u odnosu na iznos iz 
2013.  
Članak 34.  
1. Ukupni iznos koji se Hrvatskoj stavlja na raspolaganje u 
okviru Europskog fonda za ribarstvo u 2013. jest 8,7 milijuna 
EUR (u teku ćim cijenama) odobrenih sredstava za preuzete 
obveze.  
2. Pretfinanciranje u okviru Europskog fonda za ribarstvo jest 
25 % ukupnog iznosa iz stavka 1. i ispla ćuje se u jednom 
obroku.  
3. Za razdoblje obuhva ćeno sljede ćim financijskim okvirom 
iznosi odobrenih sredstava za preuzete obveze koji se Hrvatskoj 
stavljaju na raspolaganje izra čunavaju se na temelju tada primje ­
njive pravne ste čevine Unije. Ti se iznosi prilago đavaju u skladu 
sa sljede ćim rasporedom postupnog uvo đenja:  
— 70 % u 2014.,  
— 90 % u 2015.,  
— 100 % od 2016.  
4. U mjeri u kojoj to dopuštaju ograni čenja nove pravne 
ste čevine Unije provodi se prilagodba kako bi se osiguralo pove ­ 
ćanje sredstava za Hrvatsku u 2014. za 2,33 puta u odnosu na 
iznos iz 2013. te u 2015. za 3 puta u odnosu na iznos iz 
2013.  
Članak 35.  
1. Uredba Vije ća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o 
potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda 
za ruralni razvoj (EPFRR) (  1 ) ne primjenjuje se na Hrvatsku za 
cijelo programsko razdoblje 2007.–2013.  
U 2013. godini Hrvatskoj se dodjeljuje 27,7 milijuna EUR (u 
teku ćim cijenama) u okviru komponente Ruralni razvoj iz 
članka 12. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1085/2006.  
2. Privremene dodatne mjere ruralnog razvoja za Hrvatsku 
utvr đene su u Prilogu VI.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/31  
( 1 ) SL L 277, 21.10.2005., str. 1. i SL L 286M, 4.11.2010., str. 26.
3. Komisija može provedbenim aktima donijeti pravila 
potrebna za primjenu Priloga VI. Ti se provedbeni akti 
donose u skladu s postupkom utvr đenim u članku 90. stavku 
2. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1698/2005, u vezi s člankom 13. 
stavkom 1. to čkom (b) Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskoga 
parlamenta i Vije ća od 16. velja če 2011. o utvr đivanju pravila i 
op ćih na čela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (  2 ) ili u skladu s 
odgovaraju ćim postupkom kako je utvr đeno u mjerodavnom 
zakonodavstvu.  
4. Vije će, odlu čuju ći na prijedlog Komisije i nakon savjeto ­
vanja s Europskim parlamentom, po potrebi provodi prilagodbe 
Priloga VI. kako bi se osigurala koherentnost s propisima o 
ruralnom razvoju.  
GLAVA IV.  
OSTALE ODREDBE  
Članak 36.  
1. Komisija pozorno prati sve obveze koje je Hrvatska preu ­
zela u pregovorima o pristupanju, uklju čuju ći one koje se 
moraju ispuniti prije ili do dana pristupanja. Pra ćenje od 
strane Komisije sastoji se od redovito ažuriranih tablica za 
pra ćenje, dijaloga u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruži ­
vanju izme đu Europskih zajednica i njihovih država članica, s 
jedne strane, i Republike Hrvatske, s druge strane (  1 ) (dalje u 
tekstu: „SSP”), misija za stru čnu procjenu, pretpristupnoga 
gospodarskog programa, fiskalnih obavijesti i, po potrebi, 
pisama ranog upozorenja hrvatskim vlastima. U jesen 2011. 
Komisija podnosi Izvješ će o napretku Europskom parlamentu 
i Vije ću. U jesen 2012. ona Europskom parlamentu i Vije ću 
podnosi Sveobuhvatno izvješ će o pra ćenju. Tijekom procesa 
pra ćenja Komisija se prema potrebi tako đer oslanja na doprinos 
država članica te uzima u obzir doprinos me đunarodnih orga ­
nizacija i organizacija civilnog društva.  
Pra ćenje od strane Komisije osobito je usmjereno na obveze 
koje je Hrvatska preuzela u podru čju pravosu đa i temeljnih 
prava (Prilog VII.), uklju čuju ći trajni razvoj evidencije ostvarenih 
rezultata u reformi i u činkovitosti pravosu đa, nepristranom 
postupanju u predmetima ratnih zlo čina i borbi protiv korup ­
cije.  
Dodatno, pra ćenje od strane Komisije usmjereno je na podru čje 
slobode, sigurnosti i pravde, uklju čuju ći provedbu i ispunjavanje 
zahtjeva Unije u pogledu upravljanja vanjskim granicama, poli ­
cijske suradnje, borbe protiv organiziranog kriminala i pravo ­
sudne suradnje u gra đanskim i kaznenim stvarima, kao i na 
obveze u podru čju politike tržišnog natjecanja, uklju čuju ći 
restrukturiranje brodogra đevne industrije (Prilog VIII.) i sektora 
čelika (Prilog IX.).  
Kao sastavni dio svojih redovitih tablica za pra ćenje i izvješ ćâ, 
Komisija do pristupanja Hrvatske izdaje šestomjese čne ocjene o 
obvezama koje je Hrvatska preuzela u tim podru čjima.  2. Ako se tijekom procesa pra ćenja ustanove pitanja koja 
izazivaju zabrinutost, Vije će, odlu čuju ći kvalificiranom 
ve ćinom na prijedlog Komisije, može poduzeti sve odgovaraju će 
mjere. Mjere se ne zadržavaju dulje nego li je to nužno potre ­
bno, a Vije će ih u svakom slu čaju ukida, u skladu s istim 
postupkom, kada se doti čna pitanja koja izazivaju zabrinutost 
uspješno riješe.  
Članak 37.  
1. Ako se do kraja razdoblja od najviše tri godine od pristu ­
panja pojave poteško će koje su ozbiljne i koje bi mogle dulje 
potrajati u bilo kojem sektoru gospodarstva ili poteško će koje bi 
mogle izazvati ozbiljno pogoršanje stanja gospodarstva odre ­ 
đenog podru čja, Hrvatska može zatražiti odobrenje za poduzi ­
manje zaštitnih mjera u svrhu popravljanja stanja i prilagodbe 
doti čnog sektora gospodarstvu unutarnjeg tržišta.  
U istim okolnostima bilo koja sadašnja država članica može 
zatražiti odobrenje za poduzimanje zaštitnih mjera u odnosu 
na Hrvatsku.  
2. Na zahtjev doti čne države Komisija žurnim postupkom 
odre đuje zaštitne mjere koje smatra potrebnima, navode ći 
uvjete i na čin njihove primjene.  
U slu čaju ozbiljnih gospodarskih poteško ća i na izri čit zahtjev 
doti čne države članice Komisija djeluje u roku od pet radnih 
dana od primitka zahtjeva s priloženim odgovaraju ćim 
popratnim podacima. Mjere o kojima je na taj na čin odlu čeno 
primjenjuju se odmah, uzimaju u obzir interes svih zainteresi ­
ranih strana i ne smiju uklju čivati grani čne kontrole.  
3. Mjere odobrene sukladno ovom članku mogu uklju čivati 
odstupanja od pravila UEU-a, UFEU-a i ovog Akta u onoj mjeri i 
u onim razdobljima koja su nužno potrebna za postizanje 
ciljeva iz ovih zaštitnih odredaba. Prednost se daje mjerama 
koje najmanje ometaju funkcioniranje unutarnjeg tržišta.HR L 300/32 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 2 ) SL L 55, 28.2.2011., str. 13. ( 1 ) SL L 26, 28.1.2005., str. 3.
Članak 38.  
Ako Hrvatska ne ispuni obveze preuzete u okviru pregovora o 
pristupanju, uklju čuju ći obveze u bilo kojoj sektorskoj politici 
koja se odnosi na gospodarske aktivnosti s prekograni čnim 
učinkom, i time uzrokuje ozbiljnu povredu funkcioniranja 
unutarnjeg tržišta ili prijetnju financijskim interesima Unije ili 
neposrednu opasnost od takve povrede ili prijetnje, Komisija 
može, do kraja razdoblja od najviše tri godine od pristupanja, 
na obrazloženi zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu, 
poduzeti odgovaraju će mjere.  
Te mjere moraju biti proporcionalne te se prednost daje 
mjerama koje najmanje ometaju funkcioniranje unutarnjeg 
tržišta i, kada je to prikladno, primjeni postoje ćih sektorskih 
zaštitnih mehanizama. Zaštitne mjere na temelju ovog članka 
ne smiju se koristiti kao sredstvo proizvoljne diskriminacije ili 
kao prikriveno ograni čavanje trgovine me đu državama člani ­
cama. Zaštitna odredba može se aktivirati i prije pristupanja 
na temelju rezultata pra ćenja te usvojene mjere stupaju na 
snagu na dan pristupanja, osim ako one predvide kasniji 
datum. Mjere se ne zadržavaju dulje nego li je to nužno potre ­
bno, a u svakom slu čaju ukidaju se kada se doti čna obveza 
ispuni. Mogu se, me đutim, primjenjivati i nakon isteka razdoblja 
iz prvog stavka sve dok se doti čne obveze ne ispune. Kao 
odgovor na napredak koji Hrvatska postigne u ispunjavanju 
svojih obveza Komisija može na odgovaraju ći na čin prilagoditi 
mjere. Komisija pravodobno obavješ ćuje Vije će prije ukidanja 
zaštitnih mjera te u tom pogledu uzima u obzir sve primjedbe 
Vije ća. 
Članak 39.  
Ako u Hrvatskoj postoje ozbiljni nedostaci ili neposredna opas ­
nost od takvih nedostataka u prenošenju ili stanju provedbe 
akata koje su donijele institucije na temelju dijela tre ćeg, glave 
V. UFEU-a, kao i akata koje su donijele institucije prije stupanja 
na snagu Ugovora iz Lisabona na temelju glave VI. UEU-a ili na 
temelju dijela tre ćeg, glave IV. Ugovora o osnivanju Europske 
zajednice, Komisija može do kraja razdoblja od najviše tri 
godine od pristupanja, na obrazloženi zahtjev države članice 
ili na vlastitu inicijativu i nakon savjetovanja s državama člani ­
cama, usvojiti odgovaraju će mjere te odrediti uvjete i na čin 
njihove primjene.  
Ne dovode ći u pitanje nastavak bliske pravosudne suradnje, te 
mjere mogu imati oblik privremene suspenzije primjene odgo ­
varaju ćih odredaba i odluka u odnosima izme đu Hrvatske i bilo 
koje druge države članice ili država članica. Zaštitna odredba 
može se aktivirati i prije pristupanja na temelju rezultata 
pra ćenja te usvojene mjere stupaju na snagu na dan pristupanja, 
osim ako one predvide kasniji datum. Mjere se ne zadržavaju 
dulje nego li je to nužno potrebno, a u svakom slu čaju ukidaju 
se kada se nedostaci isprave. Mogu se, me đutim, primjenjivati i nakon isteka razdoblja iz prvog stavka sve dok ti nedostaci 
postoje. Kao odgovor na napredak koji Hrvatska postigne u 
ispravljanju utvr đenih nedostataka Komisija može na odgovara ­
jući na čin prilagoditi mjere nakon savjetovanja s državama 
članicama. Komisija pravodobno obavješ ćuje Vije će prije 
ukidanja zaštitnih mjera te u tom pogledu uzima u obzir sve 
primjedbe Vije ća. 
Članak 40.  
Kako se ne bi ometalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg trži ­ 
šta, provedba nacionalnih propisa Hrvatske tijekom prijelaznih 
razdoblja iz Priloga V. ne smije dovesti do grani čnih kontrola 
me đu državama članicama.  
Članak 41.  
Ako su potrebne prijelazne mjere za olakšavanje prelaska iz 
postoje ćeg režima u Hrvatskoj u onaj koji proizlazi iz primjene 
zajedni čke poljoprivredne politike pod uvjetima utvr đenima u 
ovom Aktu, Komisija usvaja takve mjere u skladu s postupkom 
iz članka 195. stavka 2. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1234/2007 od 
22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedni čkog ure đenja 
tržišta poljoprivrednih proizvoda i o posebnim odredbama za 
odre đene poljoprivredne proizvode (Jedinstvena uredba o ZUT- 
u) (  1 ), u vezi s člankom 13. stavkom 1. to čkom (b) Uredbe 
Europskoga parlamenta i Vije ća (EU) br. 182/2011 (  2 ) ili u 
skladu s odgovaraju ćim postupkom utvr đenim u mjerodavnom 
zakonodavstvu. One se mogu usvojiti u razdoblju od tri godine 
od dana pristupanja i njihova je primjena ograni čena na to 
razdoblje. Vije će, odlu čuju ći jednoglasno na prijedlog Komisije 
i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može produljiti 
navedeno razdoblje.  
Prijelazne mjere iz prvog stavka mogu se, po potrebi, tako đer 
usvojiti prije dana pristupanja. Takve mjere usvaja Vije će odlu ­ 
čuju ći kvalificiranom ve ćinom na prijedlog Komisije ili, kada 
one imaju utjecaj na instrumente koje je prvotno donijela Komi ­
sija, tada ih usvaja Komisija u skladu s postupkom koji se 
zahtijeva za donošenje doti čnih instrumenata.  
Članak 42.  
Ako su potrebne prijelazne mjere za olakšavanje prelaska iz 
postoje ćeg režima u Hrvatskoj u onaj koji proizlazi iz primjene 
veterinarskih i fitosanitarnih pravila Unije te pravila Unije o 
sigurnosti hrane, Komisija usvaja takve mjere u skladu s odgo ­
varaju ćim postupkom utvr đenim u mjerodavnom zakonodav ­
stvu. Te se mjere usvajaju u razdoblju od tri godine od dana 
pristupanja i njihova je primjena ograni čena na to razdoblje.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/33  
( 1 ) SL L 299, 16.11.2007., str. 1.  
( 2 ) SL L 55, 28.2.2011., str. 13.
Članak 43.  
Vije će, odlu čuju ći kvalificiranom ve ćinom na prijedlog Komisije, odre đuje uvjete pod kojima se može:  
(a) odstupiti od zahtjeva za izlaznu skra ćenu deklaraciju za proizvode iz članka 28. stavka 2. UFEU-a koji 
napuštaju državno podru čje Hrvatske radi prelaska državnog podru čja Bosne i Hercegovine kod Neuma 
(„neumski koridor”);  
(b) odstupiti od zahtjeva za ulaznu skra ćenu deklaraciju za proizvode koji su obuhva ćeni to čkom (a) kada 
oni ponovno ulaze na državno podru čje Hrvatske nakon prelaska državnog podru čja Bosne i Hercego ­
vine kod Neuma.  
Članak 44.  
Komisija može poduzeti sve odgovaraju će mjere kako bi se osiguralo da se potrebno statutarno osoblje 
zadrži u Hrvatskoj najdulje 18 mjeseci od pristupanja. Tijekom tog razdoblja za dužnosnike, privremeno 
osoblje i ugovorno osoblje upu ćeno na službu u Hrvatsku prije pristupanja, koji moraju ostati u službi u 
Hrvatskoj nakon dana pristupanja, vrijede isti financijski i materijalni uvjeti kao oni koji su se primjenjivali 
prije pristupanja u skladu s Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica i Uvjetima zaposlenja 
ostalih službenika Europskih zajednica, utvr đenima u Uredbi Vije ća (EEZ, Euratom, EZU Č) br. 259/68 (  1 ). 
Administrativni izdaci, uklju čuju ći pla će za ostalo potrebno osoblje, pokrivaju se iz op ćeg prora čuna 
Europske unije.  
DIO PETI  
ODREDBE O PROVEDBI OVOG AKTA  
GLAVA I.  
PRILAGODBE POSLOVNIKÂ INSTITUCIJA TE PRAVILÂ I POSLOVNIKÂ ODBORÂ  
Članak 45.  
Institucije, u skladu s odgovaraju ćim postupcima predvi đenima u izvornim ugovorima, prilago đavaju svoje 
poslovnike potrebama koje proizlaze iz pristupanja.  
Prilagodbe pravilâ odbora osnovanih izvornim ugovorima i njihovih poslovnika potrebama koje proizlaze iz 
pristupanja provode se što je prije mogu će nakon pristupanja.  
GLAVA II.  
PRIMJENJIVOST AKATA INSTITUCIJA  
Članak 46.  
Od pristupanja se smatra da su direktive i odluke u smislu članka 288. UFEU-a upu ćene Hrvatskoj, u skladu 
s izvornim ugovorima. Smatra se da je Hrvatska primila obavijest o tim direktivama i odlukama u trenutku 
pristupanja, osim u pogledu direktiva i odluka koje su stupile na snagu na temelju članka 297. stavka 1. 
tre ćeg podstavka i članka 297. stavka 2. drugog podstavka UFEU-a.  
Članak 47.  
1. Hrvatska poduzima mjere koje su potrebne kako bi od dana pristupanja bila uskla đena s odredbama 
direktiva i odluka u smislu članka 288. UFEU-a, osim ako je u ovom Aktu predvi đen neki drugi rok. 
Hrvatska o tim mjerama obavješ ćuje Komisiju do dana pristupanja ili, kada je on kasniji, u roku pred ­
viđenom u ovom Aktu.HR L 300/34 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) SL L 56, 4.3.1968., str. 1.
2. U mjeri u kojoj izmjene direktiva u smislu članka 288. 
UFEU-a uvedene ovim Aktom zahtijevaju izmjene zakona i 
drugih propisa sadašnjih država članica, sadašnje države 
članice poduzimaju mjere koje su potrebne kako bi od dana 
pristupanja Hrvatske bile uskla đene s izmijenjenim direktivama, 
osim ako je u ovom Aktu predvi đen neki drugi rok. One o tim 
mjerama obavješ ćuju Komisiju do dana pristupanja ili, kada je 
on kasniji, u roku predvi đenom u ovom Aktu.  
Članak 48.  
U skladu s člankom 33. Ugovora o EZAE-u Hrvatska u roku od 
tri mjeseca od pristupanja dostavlja Komisiji odredbe zakona i 
drugih propisa namijenjene osiguranju zaštite zdravlja radnika i 
stanovništva na državnom podru čju Hrvatske od opasnosti od 
ioniziraju ćih zra čenja.  
Članak 49.  
Na valjano obrazložen zahtjev Hrvatske, podnesen Komisiji 
najkasnije na dan pristupanja, Vije će, odlu čuju ći na prijedlog 
Komisije, ili Komisija, ako je izvorni akt donijela Komisija, 
može poduzeti mjere koje sadržavaju privremena odstupanja 
od akata institucija donesenih izme đu 1. srpnja 2011. i dana 
pristupanja. Mjere se usvajaju u skladu s pravilima glasovanja kojima se ure đuje donošenje akta od kojeg se traži privremeno 
odstupanje. Ako se takva odstupanja usvoje nakon pristupanja, 
mogu se primjenjivati od dana pristupanja.  
Članak 50.  
Ako je akte institucija koji su doneseni prije pristupanja 
potrebno prilagoditi zbog pristupanja, a potrebne prilagodbe 
nisu predvi đene u ovom Aktu ili njegovim prilozima, Vije će, 
odlu čuju ći kvalificiranom ve ćinom na prijedlog Komisije, ili 
Komisija, ako je izvorni akt donijela Komisija, u tu svrhu 
donosi potrebne akte. Ako se ti akti donesu nakon pristupanja, 
mogu se primjenjivati od dana pristupanja.  
Članak 51.  
Osim ako je druk čije odre đeno u ovom Aktu, Vije će, odlu čuju ći 
kvalificiranom ve ćinom na prijedlog Komisije, usvaja mjere 
potrebne za provedbu odredaba ovog Akta.  
Članak 52.  
Tekstovi akata institucija donesenih prije pristupanja koje su te 
institucije sastavile na hrvatskom jeziku od dana pristupanja 
vjerodostojni su pod istim uvjetima kao i tekstovi sastavljeni 
na sadašnjim službenim jezicima. Oni se objavljuju u  Službenom 
listu Europske unije  ako su tekstovi na sadašnjim službenim jezi ­
cima tako objavljeni.  
GLAVA III.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
Članak 53.  
Prilozi I. do IX., njihovi dodaci i Protokol sastavni su dio ovog 
Akta.  
Članak 54.  
Vlada Talijanske Republike dostavlja Vladi Republike Hrvatske 
ovjereni primjerak Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funk ­
cioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske 
zajednice za atomsku energiju te ugovorâ o izmjeni ili dopuni 
tih ugovorâ, uklju čuju ći Ugovor o pristupanju Kraljevine 
Danske, Irske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne 
Irske, Ugovor o pristupanju Helenske Republike, Ugovor o 
pristupanju Kraljevine Španjolske i Portugalske Republike, 
Ugovor o pristupanju Republike Austrije, Republike Finske i 
Kraljevine Švedske, Ugovor o pristupanju Češke Republike, 
Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Repu ­
blike Litve, Republike Ma đarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slova čke Republike i Ugovor o 
pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske na bugarskom, 
češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francu ­
skom, gr čkom, irskom, latvijskom, litavskom, ma đarskom, 
malteškom, nizozemskom, njema čkom, poljskom, portugal ­
skom, rumunjskom, slova čkom, slovenskom, španjolskom, 
švedskom i talijanskom jeziku.  
Tekstovi ugovorâ iz prvog stavka sastavljeni na hrvatskom 
jeziku prilažu se ovom Aktu. Ti su tekstovi vjerodostojni pod 
istim uvjetima kao i tekstovi tih ugovorâ, sastavljeni na sada ­ 
šnjim službenim jezicima.  
Članak 55  
Ovjereni primjerak me đunarodnih sporazuma položenih u 
arhivu Glavnog tajništva Vije ća Vladi Republike Hrvatske 
dostavlja glavni tajnik.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/35
PRILOG I.  
Popis konvencija i protokola kojima Republika Hrvatska pristupa u trenutku pristupanja (iz članka 3. stavka 4. 
Akta o pristupanju)  
1. Konvencija od 23. srpnja 1990. o ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s uskla đivanjem dobiti povezanih društava 
(SL L 225, 20.8.1990., str. 10.)  
— Konvencija od 21. prosinca 1995. o pristupanju Republike Austrije, Republike Finske i Kraljevine Švedske Konven ­
ciji o ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s uskla đivanjem dobiti povezanih društava (SL C 26, 31.1.1996., 
str. 1.)  
— Protokol od 25. svibnja 1999. o izmjeni Konvencije od 23. srpnja 1990. o ukidanju dvostrukog oporezivanja u 
vezi s uskla đivanjem dobiti povezanih društava (SL C 202, 16.7.1999., str. 1.)  
— Konvencija od 8. prosinca 2004. o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike 
Latvije, Republike Litve, Republike Ma đarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slova čke 
Republike Konvenciji o ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s uskla đivanjem dobiti povezanih društava 
(SL C 160, 30.6.2005., str. 1.)  
2. Konvencija od 26. srpnja 1995., sastavljena na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti financijskih 
interesa Europskih zajednica (SL C 316, 27.11.1995., str. 49.)  
— Protokol od 27. rujna 1996., sastavljen na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti 
financijskih interesa Europskih zajednica (SL C 313, 23.10.1996., str. 2.)  
— Protokol od 29. studenoga 1996., sastavljen na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tuma čenju 
Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlu čivanja Suda Europskih zajednica o 
prethodnim pitanjima (SL C 151, 20.5.1997., str. 2.)  
— Drugi protokol od 19. lipnja 1997., sastavljen na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o 
zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL C 221, 19.7.1997., str. 12.)  
3. Konvencija od 26. svibnja 1997., sastavljena na temelju članka K.3 stavka 2. to čke (c) Ugovora o Europskoj uniji, o 
borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju dužnosnici Europskih zajednica ili dužnosnici država članica Europske unije 
(SL C 195, 25.6.1997., str. 2.)  
4. Konvencija od 18. prosinca 1997., sastavljena na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o uzajamnoj pomo ći i 
suradnji me đu carinskim upravama (SL C 24, 23.1.1998., str. 2.)  
5. Konvencija od 17. lipnja 1998., sastavljena na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zabrani vožnje 
(SL C 216, 10.7.1998., str. 2.)  
6. Konvencija od 29. svibnja 2000., koju je donijelo Vije će u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji, o 
uzajamnoj pravnoj pomo ći u kaznenim stvarima me đu državama članicama Europske unije (SL C 197, 12.7.2000., 
str. 3.)  
— Protokol od 16. listopada 2001., koji je donijelo Vije će u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji, uz 
Konvenciju o uzajamnoj pravnoj pomo ći u kaznenim stvarima me đu državama članicama Europske unije 
(SL C 326, 21.11.2001., str. 2.)HR L 300/36 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
PRILOG II.  
Popis odredaba schengenske pravne ste čevine uklju čene u okvir Europske unije te akata koji se na njoj temelje 
ili su na drugi na čin s njom povezani, koji su obvezuju ći i primjenjuju se u Republici Hrvatskoj od pristupanja 
(iz članka 4. stavka 1. Akta o pristupanju)  
1. Sporazum izme đu vlada država Ekonomske unije Beneluksa, Savezne Republike Njema čke i Francuske Republike o 
postupnom ukidanju kontrola na zajedni čkim granicama od 14. lipnja 1985. (  1 ). 
2. Sljede će odredbe Konvencije potpisane u Schengenu 19. lipnja 1990. o provedbi Schengenskog sporazuma od 
14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola na zajedni čkim granicama te pripadaju ćeg Završnog akta i Zajedni ­ 
čkih izjava (  2 ), kako su izmijenjene odre đenim aktima navedenima u stavku 8. ovog Priloga:  
članak 1. u mjeri u kojoj se odnosi na odredbe ovog stavka, članak 26., članak 39., članci 44. do 49. (uz iznimku 
članka 47. stavka 4. i članka 49. to čke (a)), članak 51., članci 54. do 58., članak 62. stavak 3., članci 67. do 69., članci 
71. i 72., članci 75. i 76., članak 82., članak 91., članci 126. do 130. u mjeri u kojoj se odnose na odredbe ovog 
stavka i članak 136., Zajedni čke izjave 1. i 3. Završnog akta.  
3. Sljede će odredbe Sporazumâ o pristupanju Konvenciji potpisanoj u Schengenu 19. lipnja 1990. o provedbi Schengen ­
skog sporazuma od 14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola na zajedni čkim granicama, njihovih Završnih 
akata i povezanih Izjava, kako su izmijenjene odre đenim aktima navedenima u stavku 8. ovog Priloga:  
(a) Sporazum potpisan 19. prosinca 1996. o pristupanju Kraljevine Danske:  
— članak 5. stavak 2. i članak 6.;  
(b) Sporazum potpisan 19. prosinca 1996. o pristupanju Republike Finske:  
— članak 5.,  
— Izjava Vlade Republike Finske o Ålandskim otocima u dijelu III. Završnog akta;  
(c) Sporazum potpisan 19. prosinca 1996. o pristupanju Kraljevine Švedske:  
— članak 5.  
4. Sljede ći sporazumi i aranžmani koji se temelje na schengenskoj pravnoj ste čevini ili su na drugi na čin s njom 
povezani:  
— Sporazum od 18. svibnja 1999. sklopljen izme đu Vije ća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o 
pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne ste čevine, uklju čuju ći Priloge, 
Završni akt i priložene Izjave i Razmjene pisama, odobren Odlukom Vije ća 1999/439/EZ (SL L 176, 10.7.1999., 
str. 35.)  
— Sporazum od 30. lipnja 1999. sklopljen izme đu Vije ća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o 
utvr đivanju prava i obveza izme đu Irske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s jedne strane, te 
Republike Islanda i Kraljevine Norveške, s druge, u podru čjima schengenske pravne ste čevine koja se primjenjuju 
na te države, odobren Odlukom Vije ća 2000/29/EZ (SL L 15, 20.1.2000., str. 1.)  
— Sporazum izme đu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfe ­
deracije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne ste čevine, potpisan 26. listopada 2004. i odobren 
Odlukom Vije ća 2008/146/EZ i Odlukom Vije ća 2008/149/PUP (SL L 53, 27.2.2008., str. 1. i str. 50.)  
— Protokol izme đu Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristu ­
panju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu izme đu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o 
pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne ste čevine, potpisan 
28. velja če 2008. i odobren Odlukom Vije ća 2011/349/EU i Odlukom Vije ća 2011/350/EU (SL L 160, 18.6.2011., 
str. 1. i str. 19.)HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/37  
( 1 ) SL L 239, 22.9.2000., str. 13.  
( 2 ) SL L 239, 22.9.2000., str. 19.
— Aranžman izme đu Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o na činima sudjelovanja tih država 
u Europskoj agenciji za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije, 
uklju čuju ći priloženu Zajedni čku izjavu, potpisan 1. velja če 2007. i odobren Odlukom Vije ća 2007/511/EZ 
(SL L 188, 20.7.2007., str. 15.)  
— Aranžman izme đu Europske zajednice, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna, s druge 
strane, o na činima sudjelovanja tih država u Europskoj agenciji za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim 
granicama država članica Europske unije, uklju čuju ći Prilog i Zajedni čke izjave koje su mu priložene, potpisan 
30. rujna 2009. i odobren Odlukom Vije ća 2010/490/EU (SL L 243, 16.9.2010., str. 2.)  
— Sporazum izme đu Europske zajednice i Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Švicarske Konfederacije i Kneževine 
Lihtenštajna o dopunskim pravilima u vezi s Fondom za vanjske granice u razdoblju od 2007. do 2013., 
uklju čuju ći priložene Izjave, potpisan 19. ožujka 2010. i odobren Odlukom Vije ća 2011/305/EU (SL L 137, 
25.5.2011., str. 1.) (  1 ). 
5. Odredbe sljede ćih odluka (vidi SL L 239, 22.9.2000., str. 1.) Izvršnog odbora osnovanog Konvencijom potpisanom u 
Schengenu 19. lipnja 1990. o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola 
na zajedni čkim granicama, kako su izmijenjene odre đenim aktima navedenima u stavku 8. ovog Priloga:  
— SCH/Com-ex (93) 10 Odluka Izvršnog odbora od 14. prosinca 1993. o izjavama ministara i državnih tajnika  
— SCH/Com-ex (93) 14 Odluka Izvršnog odbora od 14. prosinca 1993. o poboljšanju prakti čne pravosudne suradnje 
u borbi protiv trgovine drogom  
— SCH/Com-ex (94) 16 rev Odluka Izvršnog odbora od 21. studenoga 1994. o nabavi zajedni čkih ulaznih i izlaznih 
pe čata 
— SCH/Com-ex (94) 28 rev Odluka Izvršnog odbora od 22. prosinca 1994. o potvrdi predvi đenoj u članku 75. za 
nošenje opojnih droga i psihotropnih tvari  
— SCH/Com-ex (94) 29 rev 2 Odluka Izvršnog odbora od 22. prosinca 1994. o stupanju na snagu Konvencije o 
provedbi Schengenskog sporazuma od 19. lipnja 1990.  
— SCH/Com-ex (95) 21 Odluka Izvršnog odbora od 20. prosinca 1995. o brzoj razmjeni statisti čkih i specifi čnih 
podataka me đu schengenskim državama o mogu ćim nepravilnostima na vanjskim granicama  
— SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 Odluka Izvršnog odbora od 21. travnja 1998. o aktivnostima radne skupine, u mjeri u 
kojoj se odnosi na odredbe iz stavka 2. ovog Priloga  
— SCH/Com-ex (98) 26 def Odluka Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o osnivanju Stalnog odbora za ocjenu i 
provedbu Schengena  
— SCH/Com-ex (98) 37 def 2 Odluka Izvršnog odbora od 27. listopada 1998. o usvajanju mjera za borbu protiv 
nezakonite imigracije, u mjeri u kojoj se odnosi na odredbe iz stavka 2. ovog Priloga  
— SCH/Com-ex (98) 52 Odluka Izvršnog odbora od 16. prosinca 1998. o Priru čniku o prekograni čnoj policijskoj 
suradnji, u mjeri u kojoj se odnosi na odredbe iz stavka 2. ovog Priloga  
— SCH/Com-ex (98) 59 rev Odluka Izvršnog odbora od 16. prosinca 1998. o uskla đenom razmještanju savjetnikâ za 
isprave  
— SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 Odluka Izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o stanju u podru čju opojnih droga  
— SCH/Com-ex (99) 6 Odluka Izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o schengenskoj pravnoj ste čevini koja se odnosi 
na telekomunikacije  
— SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 Odluka Izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o časnicima za vezuHR L 300/38 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) Sve dok taj Sporazum nije sklopljen, samo u mjeri u kojoj se privremeno primjenjuje.
— SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 Odluka Izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o op ćim na čelima kojima se ure đuje 
pla ćanje doušnikâ  
— SCH/Com-ex (99) 10 Odluka Izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o nezakonitoj trgovini vatrenim oružjem.  
6. Sljede će izjave (vidi SL L 239, 22.9.2000., str. 1.) Izvršnog odbora osnovanog Konvencijom potpisanom u Schengenu 
19. lipnja 1990. o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola na 
zajedni čkim granicama, u mjeri u kojoj se odnose na odredbe iz stavka 2. ovog Priloga:  
— SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 Izjava Izvršnog odbora od 26. lipnja 1996. o izru čenju  
— SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 Izjava Izvršnog odbora od 9. velja če 1998. o otmici maloljetnika.  
7. Sljede će odluke (vidi SL L 239, 22.9.2000., str. 1.) Središnje skupine osnovane Konvencijom potpisanom u Schengenu 
19. lipnja 1990. o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola na 
zajedni čkim granicama, u mjeri u kojoj se odnose na odredbe iz stavka 2. ovog Priloga:  
— SCH/C (98) 117 Odluka Središnje skupine od 27. listopada 1998. o usvajanju mjera za borbu protiv nezakonite 
imigracije  
— SCH/C (99) 25 Odluka Središnje skupine od 22. ožujka 1999. o op ćim na čelima kojima se ure đuje pla ćanje 
doušnikâ.  
8. Sljede ći akti koji se temelje na schengenskoj pravnoj ste čevini ili su na drugi na čin s njom povezani:  
— Uredba Vije ća (EZ) br. 1683/95 od 29. svibnja 1995. o utvr đivanju jedinstvenog obrasca za vize (SL L 164, 
14.7.1995., str. 1.)  
— Odluka Vije ća 1999/307/EZ od 1. svibnja 1999. o utvr đivanju detaljnih aranžmana za uklju čivanje Schengenskog 
tajništva u Glavno tajništvo Vije ća (SL L 119, 7.5.1999., str. 49.)  
— Odluka Vije ća 1999/435/EZ od 20. svibnja 1999. o definiranju schengenske pravne ste čevine u svrhu utvr đivanja, 
u skladu s odgovaraju ćim odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice i Ugovora o Europskoj uniji, pravne 
osnove za svaku odredbu ili odluku koja čini tu pravnu ste čevinu (SL L 176, 10.7.1999., str. 1.)  
— Odluka Vije ća 1999/436/EZ od 20. svibnja 1999. o utvr đivanju, u skladu s odgovaraju ćim odredbama Ugovora o 
osnivanju Europske zajednice i Ugovora o Europskoj uniji, pravne osnove za svaku odredbu ili odluku koja čini 
schengensku pravnu ste čevinu (SL L 176, 10.7.1999., str. 17.)  
— Odluka Vije ća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o odre đenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog 
izme đu Vije ća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, 
primjeni i razvoju schengenske pravne ste čevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.)  
— Odluka Vije ća 1999/848/EZ od 13. prosinca 1999. o punoj primjeni schengenske pravne ste čevine u Gr čkoj 
(SL L 327, 21.12.1999., str. 58.)  
— Odluka Vije ća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske 
za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne ste čevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.)  
— Odluka Vije ća 2000/586/PUP od 28. rujna 2000. o utvr đivanju postupka za izmjenu članka 40. stavaka 4. i 5., 
članka 41. stavka 7. i članka 65. stavka 2. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. 
o postupnom ukidanju kontrola na zajedni čkim granicama (SL L 248, 3.10.2000., str. 1.)  
— Odluka Vije ća 2000/777/EZ od 1. prosinca 2000. o primjeni schengenske pravne ste čevine u Danskoj, Finskoj i 
Švedskoj te na Islandu i u Norveškoj (SL L 309, 9.12.2000., str. 24.)  
— Uredba Vije ća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu tre ćih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri 
prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.)HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/39
— Direktiva Vije ća 2001/51/EZ od 28. lipnja 2001. o dopuni odredaba članka 26. Konvencije o provedbi Schengen ­
skog sporazuma od 14. lipnja 1985. (SL L 187, 10.7.2001., str. 45.)  
— Uredba Vije ća (EZ) br. 333/2002 od 18. velja če 2002. o jedinstvenom obliku obrazaca za unošenje vize koju 
države članice izdaju nositeljima putnih isprava koje država članica koja sastavlja obrazac ne priznaje (SL L 53, 
23.2.2002, str. 4.)  
— Odluka Vije ća 2002/192/EZ od 28. velja če 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schen ­
genske pravne ste čevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.)  
— Uredba Vije ća (EZ) br. 1030/2002 od 13. lipnja 2002. o utvr đivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za 
državljane tre ćih zemalja (SL L 157, 15.6.2002., str. 1.)  
— Okvirna odluka Vije ća 2002/946/PUP od 28. studenoga 2002. o ja čanju kaznenopravnog okvira za spre čavanje 
pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (SL L 328, 5.12.2002., str. 1.)  
— Direktiva Vije ća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. o definiranju pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i 
boravka (SL L 328, 5.12.2002., str. 17.)  
— Odluka Vije ća 2003/170/PUP od 27. velja če 2003. o zajedni čkom korištenju časnika za vezu koje su u inozemstvo 
uputila tijela kaznenog progona država članica (SL L 67, 12.3.2003., str. 27.)  
— Odluka Vije ća 2003/725/PUP od 2. listopada 2003. o izmjeni odredaba članka 40. stavaka 1. i 7. Konvencije o 
provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola na zajedni čkim granicama 
(SL L 260, 11.10.2003., str. 37.)  
— Direktiva Vije ća 2003/110/EZ od 25. studenoga 2003. o pomo ći u slu čajevima tranzita u svrhu udaljavanja 
zra čnim putem (SL L 321, 6.12.2003., str. 26.)  
— Uredba Vije ća (EZ) br. 377/2004 od 19. velja če 2004. o uspostavi mreže časnika za vezu zaduženih za imigraciju 
(SL L 64, 2.3.2004., str. 1.)  
— Direktiva Vije ća 2004/82/EZ od 29. travnja 2004. o obvezi prijevoznika na dostavljanje podataka o putnicima 
(SL L 261, 6.8.2004., str. 24.)  
— Odluka Vije ća 2004/573/EZ od 29. travnja 2004. o organizaciji zajedni čkih letova za udaljavanje, s državnog 
podru čja dviju ili više država članica, državljana tre ćih zemalja protiv kojih su doneseni pojedina čni nalozi za 
udaljavanje (SL L 261, 6.8.2004., str. 28.)  
— Odluka Vije ća 2004/512/EZ od 8. lipnja 2004. o uspostavi Viznog informacijskog sustava (VIS) (SL L 213, 
15.6.2004., str. 5. i SL L 142M, 30.5.2006., str. 60.)  
— Uredba Vije ća (EZ) br. 2007/2004 od 26. listopada 2004. o osnivanju Europske agencije za upravljanje opera ­
tivnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (SL L 349, 25.11.2004., str. 1. i 
SL L 153M, 7.6.2006., str. 136.)  
— Uredba Vije ća (EZ) br. 2252/2004 od 13. prosinca 2004. o standardima za sigurnosna obilježja i biometrijske 
podatke u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice (SL L 385, 29.12.2004., str. 1. i SL L 153M, 
7.6.2006., str. 375.)  
— Odluka Vije ća 2004/926/EZ od 22. prosinca 2004. o provedbi dijelova schengenske pravne ste čevine od strane 
Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (SL L 395, 31.12.2004., str. 70.)  
— Odluka Vije ća 2005/267/EZ od 16. ožujka 2005. o uspostavi sigurne internetske informacijske i koordinacijske 
mreže za službe država članica za upravljanje migracijama (SL L 83, 1.4.2005., str. 48. i SL L 159M, 13.6.2006., 
str. 288.)HR L 300/40 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
— Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskoga parlamenta i Vije ća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima 
kojima se ure đuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., str. 
1.), osim prve re čenice članka 1., članka 5. stavka 4. to čke (a), glave III. i odredaba glave II. te priloga koji se 
odnose na Schengenski informacijski sustav (SIS)  
— Okvirna odluka Vije ća 2006/960/PUP od 18. prosinca 2006. o pojednostavljenju razmjene informacija i obavje ­ 
štajnih podataka me đu tijelima kaznenog progona država članica Europske unije (SL L 386, 29.12.2006., str. 89.)  
— Uredba (EZ) br. 1931/2006 Europskoga parlamenta i Vije ća od 20. prosinca 2006. o utvr đivanju pravila o 
pograni čnom prometu na vanjskim kopnenim granicama država članica i o izmjeni odredaba Schengenske 
konvencije (SL L 405, 30.12.2006., str. 1.), osim članka 4. to čke (b) i članka 9. to čke (c)  
— Odluka Vije ća 2007/471/EZ od 12. lipnja 2007. o primjeni odredaba schengenske pravne ste čevine koje se odnose 
na Schengenski informacijski sustav u Češkoj Republici, Republici Estoniji, Republici Latviji, Republici Litvi, 
Republici Ma đarskoj, Republici Malti, Republici Poljskoj, Republici Sloveniji i Slova čkoj Republici (SL L 179, 
7.7.2007., str. 46.)  
— Uredba (EZ) br. 863/2007 Europskoga parlamenta i Vije ća od 11. srpnja 2007. o uspostavi mehanizma za 
osnivanje Jedinica grani čne policije za brzu intervenciju i o izmjeni Uredbe Vije ća (EZ) br. 2007/2004 u 
pogledu tog mehanizma te o ure đenju zadataka i ovlasti gostuju ćih službenika (SL L 199, 31.7.2007., str. 30.), 
osim odredaba članka 6. stavaka 8. i 9. u mjeri u kojoj se odnose na davanje pristupa Schengenskom informacij ­
skom sustavu  
— Odluka Vije ća 2007/801/EZ od 6. prosinca 2007. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne ste čevine u 
Češkoj Republici, Republici Estoniji, Republici Latviji, Republici Litvi, Republici Ma đarskoj, Republici Malti, Repu ­
blici Poljskoj, Republici Sloveniji i Slova čkoj Republici (SL L 323, 8.12.2007., str. 34.)  
— Odluka Vije ća 2008/421/EZ od 5. lipnja 2008. o primjeni odredaba schengenske pravne ste čevine koje se odnose 
na Schengenski informacijski sustav u Švicarskoj Konfederaciji (SL L 149, 7.6.2008., str. 74.)  
— Članak 6. Odluke Vije ća 2008/633/PUP od 23. lipnja 2008. o pristupu zaduženih tijela država članica i Europola 
podacima Viznog informacijskog sustava (VIS) u svrhu spre čavanja, otkrivanja i istraživanja kaznenih djela tero ­
rizma i drugih teških kaznenih djela (SL L 218, 13.8.2008., str. 129.)  
— Odluka Vije ća 2008/903/EZ od 27. studenoga 2008. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne ste čevine u 
Švicarskoj Konfederaciji (SL L 327, 5.12.2008., str. 15.)  
— Okvirna odluka Vije ća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka koji se obra đuju u 
okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (SL L 350, 30.12.2008., str. 60.)  
— Direktiva 2008/115/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 16. prosinca 2008. o zajedni čkim standardima i 
postupcima u državama članicama za vra ćanje državljana tre ćih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 
24.12.2008., str. 98.)  
— Članak 3. Uredbe (EZ) br. 810/2009 Europskoga parlamenta i Vije ća od 13. srpnja 2009. o Zakoniku Zajednice o 
vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., p. 1.)  
— Odluka Vije ća 2010/252/EU od 26. travnja 2010. o dopuni Zakonika o schengenskim granicama u pogledu 
nadzora vanjskih morskih granica u okviru operativne suradnje koju koordinira Europska agencija za upravljanje 
operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (SL L 111, 4.5.2010., str. 20.)  
— Odluka Vije ća 2010/365/EU od 29. lipnja 2010. o primjeni odredaba schengenske pravne ste čevine koje se odnose 
na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (SL L 166, 1.7.2010., str. 17.).HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/41
PRILOG III.  
Popis iz članka 15. Akta o pristupanju: prilagodbe akata koje su donijele institucije  
1. SLOBODA PRUŽANJA USLUGA  
32005 L 0036: Direktiva 2005/36/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 7. rujna 2005. o priznavanju stru čnih 
kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).  
(a) Članak 23. stavak 5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„5. Ne dovode ći u pitanje članak 43.b, svaka država članica priznaje dokaze o formalnoj osposobljenosti za 
doktora medicine čime se omogu ćuje pristup profesionalnim djelatnostima doktora medicine s temeljnom 
izobrazbom i doktora medicine specijalista, za medicinsku sestru op će njege, za doktora dentalne medicine, za 
doktora dentalne medicine specijalista, za veterinara, za primalju, za magistra farmacije i za arhitekta, koje posjeduju 
državljani država članica i koje je izdala bivša Jugoslavija, odnosno čije je osposobljavanje zapo čelo 
(a) za Sloveniju prije 25. lipnja 1991. i  
(b) za Hrvatsku prije 8. listopada 1991.  
ako tijela spomenutih država članica potvrde da takvi dokazi imaju jednaku pravnu valjanost unutar njihova državnog 
podru čja kao i dokazi koje one izdaju te kao i, u slu čaju arhitekata, dokazi o formalnoj osposobljenosti navedeni za te 
države članice u Prilogu VI. to čki 6. u pogledu pristupa profesionalnim djelatnostima doktora medicine s temeljnom 
izobrazbom, doktora medicine specijalista, medicinske sestre op će njege, doktora dentalne medicine, doktora dentalne 
medicine specijalista, veterinara, primalje, magistra farmacije u odnosu na djelatnosti iz članka 45. stavka 2. te 
arhitekta u odnosu na djelatnosti iz članka 48., kao i u pogledu obavljanja tih djelatnosti.  
Takvoj potvrdi mora biti priloženo uvjerenje koje su izdala ta ista tijela u kojem se navodi da su takve osobe stvarno i 
zakonito obavljale predmetne djelatnosti na njihovu državnom podru čju najmanje tri uzastopne godine tijekom 
razdoblja od pet godina koje prethodi danu izdavanja uvjerenja.”  
(b) Ume će se sljede ći članak:  
„Članak 43.b  
Ste čena prava u primaljstvu ne primjenjuju se na sljede će kvalifikacije ste čene u Hrvatskoj prije 1. srpnja 2013.: viša 
medicinska sestra ginekološko-opstetri čkog smjera, medicinska sestra ginekološko-opstetri čkog smjera, viša medi ­
cinska sestra primaljskog smjera, medicinska sestra primaljskog smjera, ginekološko-opstetri čka primalja i primalja.”  
2. PRAVO INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA  
I. ŽIG ZAJEDNICE  
32009 R 0207: Uredba Vije ća (EZ) br. 207/2009 od 26. velja če 2009. o žigu Zajednice (SL L 78, 24.3.2009., str. 1.).  
Članak 165. stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Od dana pristupanja Bugarske, Češke Republike, Estonije, Hrvatske, Cipra, Latvije, Litve, Ma đarske, Malte, 
Poljske, Rumunjske, Slovenije i Slova čke (dalje u tekstu: ‚nova država članica/nove države članice’) žig Zajednice 
koji je registriran ili za koji je podnesena prijava prema ovoj Uredbi prije odgovaraju ćeg dana njihova pristupanja 
proširuje se na državno podru čje tih država članica kako bi imao jednak u činak u čitavoj Zajednici.”  
II. SVJEDODŽBE O DODATNOJ ZAŠTITI  
1. 31996 R 1610: Uredba (EZ) br. 1610/96 Europskoga parlamenta i Vije ća od 23. srpnja 1996. o uvo đenju svjedodžbe 
o dodatnoj zaštiti za sredstva za zaštitu bilja (SL L 198, 8.8.1996., str. 30.).  
(a) Članku 19.a dodaje se sljede ća to čka: 
„(m) za svako sredstvo za zaštitu bilja zašti ćeno temeljnim patentom koji je na snazi i za koje je prvo odobrenje 
za stavljanje u promet kao sredstva za zaštitu bilja izdano nakon 1. sije čnja 2003. može se izdati svjedodžba 
u Hrvatskoj pod uvjetom da je zahtjev za izdavanje svjedodžbe podnesen u roku od šest mjeseci od dana 
pristupanja.”HR L 300/42 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
(b) Članak 20. stavak 2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„2. Ova Uredba primjenjuje se na svjedodžbe o dodatnoj zaštiti izdane u skladu s nacionalnim zakonodavstvom 
Češke Republike, Estonije, Hrvatske, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Rumunjske, Slovenije i Slova čke prije 
odgovaraju ćeg dana njihova pristupanja.”  
2. 32009 R 0469: Uredba (EZ) br. 469/2009 Europskoga parlamenta i Vije ća od 6. svibnja 2009. o svjedodžbi o 
dodatnoj zaštiti za lijekove (SL L 152, 16.6.2009., str. 1.).  
(a) Članku 20. dodaje se sljede ća to čka: 
„(m) za svaki lijek zašti ćen temeljnim patentom koji je na snazi i za koji je prvo odobrenje za stavljanje u promet 
kao lijeka izdano nakon 1. sije čnja 2003. može se izdati svjedodžba u Hrvatskoj pod uvjetom da je zahtjev za 
izdavanje svjedodžbe podnesen u roku od šest mjeseci od dana pristupanja.”  
(b) Članak 21. stavak 2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„2. Ova Uredba primjenjuje se na svjedodžbe o dodatnoj zaštiti izdane u skladu s nacionalnim zakonodavstvom 
Češke Republike, Estonije, Hrvatske, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Rumunjske, Slovenije i Slova čke prije 
odgovaraju ćeg dana njihova pristupanja.”  
III. DIZAJN ZAJEDNICE  
32002 R 0006: Uredba Vije ća (EZ) br. 6/2002 od 12. prosinca 2001. o dizajnu Zajednice (SL L 3, 5.1.2002., str. 1.).  
Članak 110.a stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Od dana pristupanja Bugarske, Češke Republike, Estonije, Hrvatske, Cipra, Latvije, Litve, Ma đarske, Malte, 
Poljske, Rumunjske, Slovenije i Slova čke (dalje u tekstu: ‚nova država članica/nove države članice’) dizajn Zajednice 
koji je zašti ćen ili za koji je podnesena prijava prema ovoj Uredbi prije odgovaraju ćeg dana njihova pristupanja 
proširuje se na državno podru čje tih država članica kako bi imao jednak u činak u čitavoj Zajednici.”  
3. FINANCIJSKE USLUGE  
32006 L 0048: Direktiva 2006/48/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i poslovanju 
kreditnih institucija (preina čena) (SL L 177, 30.6.2006., str. 1.).  
U članku 2., iza unosa za Francusku, ume će se sljede će: 
„— u Hrvatskoj, ‚kreditne unije’ i ‚Hrvatsku banku za obnovu i razvitak’,”.  
4. POLJOPRIVREDA  
1. 31991 R 1601: Uredba Vije ća (EEZ) br. 1601/91 od 10. lipnja 1991. o utvr đivanju op ćih pravila definiranja, 
opisivanja i prezentiranja aromatiziranih vina, aromatiziranih pi ća na bazi vina i aromatiziranih koktela na bazi 
vina (SL L 149, 14.6.1991. str. 1.).  
U Prilogu II., iza zemljopisne oznake „Nürnberger Glühwein”, ume će se sljede će: 
„Samoborski bermet”.  
2. 32007 R 1234: Uredba Vije ća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedni čkog ure đenja 
tržišta poljoprivrednih proizvoda i o posebnim odredbama za odre đene poljoprivredne proizvode (Jedinstvena uredba 
o ZUT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).  
(a) U članku 66. ume će se sljede ći stavak:  
„4.a Za Hrvatsku se uspostavlja posebna pri čuva za restrukturiranje kako je utvr đeno u Prilogu IX. to čki 2. Ta se 
pri čuva osloba đa od 1. travnja prve kvotne godine nakon pristupanja u mjeri u kojoj je potrošnja mlijeka i 
mlije čnih proizvoda na poljoprivrednim gospodarstvima u Hrvatskoj smanjena u razdoblju 2008.–2012.  
Komisija donosi odluku o osloba đanju pri čuve i njezinoj raspodjeli izme đu kvote za isporuku i kvote za izravnu 
prodaju, u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 2. na temelju ocjene izvješ ća koje Hrvatska podnosi do 
31. prosinca 2013. To izvješ će sadržava detaljne podatke o rezultatima i trendovima postupka restrukturiranja u 
sektoru mlijeka u Hrvatskoj, a osobito o prelasku s proizvodnje za potrošnju na poljoprivrednim gospodarstvima 
na proizvodnju za tržište.”HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/43
(b) U članku 103.k stavku 1. dodaje se sljede ći podstavak:  
„Ovaj se stavak ne primjenjuje na Hrvatsku u financijskoj godini 2013. Hrvatska podnosi Komisiji nacrt petogo ­
dišnjeg programa potpore za programsko razdoblje 2014. - 2018.”  
(c) U Prilogu III. dijelu II. to čka 13. zamjenjuje se sljede ćim: 
„13. ‚rafinerija’ je proizvodna jedinica:  
— čija je jedina djelatnost rafiniranje uvezenog sirovog še ćera od še ćerne trske,  
ili 
— koja je u tržišnoj godini 2004./2005. rafinirala uvezeni sirovi še ćer od še ćerne trske u koli čini od 
najmanje 15 000 tona. Za potrebe ove alineje u slu čaju Hrvatske tržišna godina je 2007./2008.”  
(d) Prilog VI. zamjenjuje se sljede ćim: 
„PRILOG VI.  
NACIONALNE I REGIONALNE KVOTE  
od tržišne godine 2010./2011. nadalje  
(u tonama)  
Države članice ili regije  Še ćer Izoglukoza  Inulinski sirup  
Belgija  676 235,0  114 580,2  0  
Bugarska  0  89 198,0  
Češka Republika  372 459,3  
Danska  372 383,0  
Njema čka 2 898 255,7  56 638,2  
Irska  0  
Gr čka 158 702,0  0  
Španjolska  498 480,2  53 810,2  
Francuska 
(mati čno podru čje) 3 004 811,15  0  
Francuski prekomorski 
departmani  432 220,05  
Hrvatska  192 877,0  
Italija  508 379,0  32 492,5  
Latvija  0  
Litva  90 252,0  
Ma đarska  105 420,0  220 265,8  
Nizozemska  804 888,0  0  0  
Austrija  351 027,4  
Poljska  1 405 608,1  42 861,4HR L 300/44 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
(u tonama)  
Države članice ili regije  Še ćer Izoglukoza  Inulinski sirup  
Portugal 
(kontinentalni)  0 12 500,0  
Autonomna regija Azora  9 953,0  
Rumunjska  104 688,8  0  
Slovenija  0  
Slova čka 112 319,5  68 094,5  
Finska  80 999,0  0  
Švedska  293 186,0  
Ujedinjena Kraljevina  1 056 474,0  0  
UKUPNO  13 529 618,20  690 440,8  0”  
(e) U Prilogu IX. to čki 1., iza unosa za Francusku, ume će se sljede će: 
„Država članica  2008./09.  2009./10.  2010./11.  2011./12.  2012./13.  2013./14.  2014./15.  
Hrvatska  765 000  765 000”  
(f) U Prilogu IX. to čki 2. tablica se zamjenjuje sljede ćim: 
„Država članica  Tone  
Bugarska  39 180  
Hrvatska  15 000  
Rumunjska  188 400”  
(g) U Prilogu X., iza unosa za Francusku, ume će se sljede će: 
„Hrvatska  40,70”  
(h) U Prilogu X.b dodaje se sljede ća tablica:  
(u 1 000 EUR)  
„Prora čunska godina  2013.  2014.  2015.  2016.  od 2017. nadalje  
HR 0  11 885  11 885  11 885  10 832”  
(i) U Dodatku Prilogu XI.b to čki 2. dodaje se sljede ća podto čka: 
„(h) U Hrvatskoj, površine pod vinogradima u sljede ćim podregijama: Moslavina, Prigorje Bilogora, Plešivica, 
Pokuplje i Zagorje-Me đimurje.”  
(j) U Dodatku Prilogu XI.b to čki 3. dodaje se sljede ća podto čka: 
„(h) U Hrvatskoj, površine pod vinogradima u sljede ćim podregijama: Hrvatsko Podunavlje i Slavonija.”HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/45
(k) U Dodatku Prilogu XI.b to čki 4. dodaje se sljede ća podto čka: 
„(g) U Hrvatskoj, površine pod vinogradima u sljede ćim podregijama: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje, Dalma ­
tinska zagora, Sjeverna Dalmacija te Srednja i Južna Dalmacija.”  
3. 32008 R 0110: Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskoga parlamenta i Vije ća od 15. sije čnja 2008. o definiranju, 
opisivanju, prezentiranju, ozna čavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pi ća i stavljanju izvan snage 
Uredbe Vije ća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).  
(a) U članku 20. dodaje se sljede ći stavak:  
„4. Rok iz stavka 1. za podnošenje tehni čke dokumentacije tako đer se primjenjuje na zemljopisne oznake 
Hrvatske navedene u Prilogu III.”  
(b) U Prilogu III. to čki 9. dodaju se sljede će zemljopisne oznake:  
„Hrvatska loza  Hrvatska  
Hrvatska stara šljivovica  Hrvatska  
Slavonska šljivovica  Hrvatska”  
(c) U Prilogu III. to čki 32. dodaje se sljede ća zemljopisna oznaka:  
„Hrvatski pelinkovac  Hrvatska”  
(d) U Prilogu III. ume će se sljede ća to čka: 
„39. Maraschino/ Marrasquino/ 
Maraskino  Zadarski maraschino  Hrvatska”  
(e) U Prilogu III., pod kategorijom proizvoda „Ostala jaka alkoholna pi ća”, dodaje se sljede ća zemljopisna oznaka:  
„Hrvatska travarica  Hrvatska”  
4. 32009 R 0073: Uredba Vije ća (EZ) br. 73/2009 od 19. sije čnja 2009. o utvr đivanju zajedni čkih pravila za programe 
izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedni čke poljoprivredne politike i utvr đivanju odre đenih programa 
potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju 
izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (SL L 30, 31.1.2009., str. 16.).  
(a) Članak 2. to čka (g) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(g) ‚nove države članice’ zna či: Bugarska, Češka Republika, Estonija, Hrvatska, Cipar, Latvija, Litva, Ma đarska, 
Malta, Poljska, Rumunjska, Slovenija i Slova čka;” 
(b) U članku 6. stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljede ćim: 
„2. Države članice, osim novih država članica, osiguravaju da površine koje su se koristile kao trajni pašnjaci na 
datum predvi đen za zahtjeve za potporu po površini za 2003. ostanu trajni pašnjaci. Nove države članice, osim 
Bugarske, Hrvatske i Rumunjske, osiguravaju da površine koje su se koristile kao trajni pašnjaci na dan 1. svibnja 
2004. ostanu trajni pašnjaci. Bugarska i Rumunjska osiguravaju da površine koje su se koristile kao trajni pašnjaci 
na dan 1. sije čnja 2007. ostanu trajni pašnjaci. Hrvatska osigurava da površine koje su se koristile kao trajni 
pašnjaci na dan 1. srpnja 2013. ostanu trajni pašnjaci.”  
(c) Članak 33. stavak 1. to čka (b) podto čka iv. zamjenjuje se sljede ćim: 
„iv. sukladno članku 47. stavku 2., člancima 57.a i 59., članku 64. stavku 2. tre ćem podstavku, članku 65. i 
članku 68. stavku 4. to čki (c).”  
(d) U članku 51. stavku 1. dodaje se sljede ći podstavak:  
„Hrvatska može odlu čiti iskoristiti mogu ćnosti iz članka 52. i članka 53. stavka 1. ove Uredbe. O toj se odluci 
obavješ ćuje Komisiju do 15. srpnja 2013.”HR L 300/46 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
(e) U članku 51. stavku 2. dodaje se sljede ći podstavak:  
„Odstupaju ći od drugog podstavka, u slu čaju Hrvatske ta se gornja granica utvr đuje na temelju nacionalnih gornjih 
granica utvr đenih u članku 104. stavku 4. i članku 112. stavku 5. u pogledu pla ćanja za ov čje i kozje meso, 
odnosno pla ćanja za gove đe i tele će meso iz članaka 52. i 53., uzimaju ći u obzir raspored uvo đenja izravnih 
pla ćanja utvr đen u članku 121.”  
(f) U članku 52. iza prvog stavka ume će se sljede ći stavak:  
„Odstupaju ći od prvog stavka, Hrvatska može zadržati do 50 % iznosa koji proizlazi iz gornje granice iz članka 
51. stavka 2. tre ćeg podstavka ove Uredbe kako bi, na godišnjoj osnovi, izvršila dodatno pla ćanje poljoprivred ­
nicima.”  
(g) U članku 53. stavku 1. iza prvog podstavka ume će se sljede ći podstavak:  
„Odstupaju ći od prvog podstavka, Hrvatska može zadržati sav iznos ili dio iznosa koji proizlazi iz gornje granice 
iz članka 51. stavka 2. tre ćeg podstavka ove Uredbe kako bi, na godišnjoj osnovi, izvršila dodatno pla ćanje 
poljoprivrednicima.”  
(h) Naslov poglavlja 3. glave III. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Provedba u novim državama članicama koje su primijenile program jedinstvenih pla ćanja po površini i u 
Hrvatskoj ”. 
(i) Naslov članka 55. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Uvo đenje programa jedinstvenih pla ćanja u državama članicama koje su primijenile program jedinstvenih pla ćanja po 
površini i u Hrvatskoj”.  
(j) U članku 55. stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Osim ako je druk čije predvi đeno u ovom poglavlju, ova se glava primjenjuje na nove države članice koje su 
primijenile program jedinstvenih pla ćanja po površini iz glave V. poglavlja 2. te na Hrvatsku.”  
(k) U članku 57. stavku 1. dodaje se sljede ća re čenica:  
„Za Hrvatsku to sniženje nije ve će od 20 % godišnje gornje granice, navedene u tablici 3. Priloga VIII.”  
(l) U članku 57. stavku 3. dodaju se sljede će re čenice:  
„U Hrvatskoj korištenje nacionalne rezerve podliježe odobrenju Komisije putem provedbenog akta, bez pomo ći 
odbora iz članka 141. Komisija osobito ispituje uspostavljanje bilo kojeg nacionalnog programa izravnog pla ćanja 
koji se primjenjivao prije dana pristupanja i uvjete pod kojima se primjenjivao. Zahtjev za odobrenje nacionalne 
rezerve Hrvatska šalje Komisiji do 15. srpnja 2013.”  
(m) Ume će se sljede ći članak:  
„Članak 57.a  
Posebna nacionalna rezerva za razminirano zemljište u Hrvatskoj  
1. Hrvatska uspostavlja posebnu nacionalnu rezervu za razminirano zemljište koja se koristi za dodjeljivanje 
pravâ na pla ćanje poljoprivrednicima s razminiranim zemljištem koje se ponovno stavlja u poljoprivrednu 
funkciju, tijekom razdoblja od deset godina od pristupanja te u skladu s objektivnim kriterijima i na na čin 
kojim se osigurava jednak tretman poljoprivrednika te izbjegava narušavanje tržišta i tržišnog natjecanja.  
2. Zemljište prihvatljivo za dodjelu pravâ na pla ćanje prema ovom članku nije prihvatljivo za dodjelu pravâ na 
pla ćanje prema člancima 59. i 61.  
3. Vrijednost prava na pla ćanje utvr đenih prema ovom članku nije ve ća od vrijednosti prava na pla ćanje 
utvr đenih u skladu s člankom 59., odnosno s člankom 61.  
4. Maksimalni iznos koji se dodjeljuje posebnoj nacionalnoj rezervi za razminirano zemljište iznosi 9 600 000 
EUR i podliježe rasporedu uvo đenja izravnih pla ćanja utvr đenom u članku 121. Maksimalni godišnji iznosi su 
sljede ći:HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/47
(u 1 000 EUR)  
Hrvatska  2013.  2014.  2015.  2016.  2017.  2018.  2019.  2020.  2021.  2022.  
Maksimalni iznos za 
posebnu nacionalnu 
rezervu za razmini ­
rano zemljište  2 400  2 880  3 360  3 840  4 800  5 760  6 720  7 680  8 640  9 600  
5. U prvoj godini provedbe programa jedinstvenih pla ćanja Hrvatska dodjeljuje prava na pla ćanje poljopri ­
vrednicima na temelju zemljišta koje je razminirano i koje su poljoprivrednici prijavili u zahtjevima za potporu 
podnesenima u prvoj godini provedbe programa jedinstvenih pla ćanja te koje je ponovno stavljeno u poljopri ­
vrednu funkciju izme đu 1. sije čnja 2005. i 31. prosinca 2012.  
6. Za godine od 2013. do 2022. prava na pla ćanje dodjeljuju se poljoprivrednicima na temelju razminiranog 
zemljišta koje poljoprivrednici prijave u doti čnoj godini, pod uvjetom da je takvo zemljište ponovno stavljeno u 
poljoprivrednu funkciju tijekom prethodne kalendarske godine, a o njemu je obaviještena Komisija u skladu sa 
stavkom 9.  
7. U svrhu osiguravanja prikladnog korištenja fondova Unije Komisija u skladu s postupkom iz članka 141. 
stavka 2. mijenja gornju granicu u tablici 3. Priloga VIII., dodaju ći joj iznose iz posebne nacionalne rezerve za 
razminirano zemljište koji su dodijeljeni do 31. prosinca 2022.  
8. Sva zemljišta prijavljena u svrhu iz ovog članka moraju udovoljavati definiciji prihvatljivog hektara iz članka 
34. stavka 2.  
9. Do 15. srpnja 2013. Hrvatska obavješ ćuje Komisiju o površinama zemljišta koja su prihvatljiva sukladno 
stavku 5., navode ći zemljišta prihvatljiva za razine potpore prema članku 59. i zemljišta prihvatljiva za razine 
potpore prema članku 61. Ova obavijest tako đer uklju čuje podatke o odgovaraju ćim prora čunskim omotnicama i 
neiskorištenim iznosima. Od 2014. godine nadalje obavijest s istim podacima šalje se Komisiji svake godine 
najkasnije 31. sije čnja i obuhva ća prethodnu kalendarsku godinu, navode ći površine koje su ponovno stavljene u 
poljoprivrednu funkciju i odgovaraju će prora čunske omotnice.  
10. Do 31. prosinca 2012. sva minirana i razminirana zemljišta za koja bi poljoprivrednici mogli ostvariti 
pravo na pla ćanje iz ove posebne nacionalne rezerve za razminirano zemljište identificiraju se u integriranom 
administrativnom i kontrolnom sustavu uspostavljenom u skladu s glavom II. poglavljem 4.”  
(n) U članku 59. dodaje se sljede ći stavak:  
„4. Komisija u skladu s postupkom iz članka 141. stavka 2. donosi pravila o po četnoj dodjeli pravâ na pla ćanje 
u Hrvatskoj.”  
(o) U članku 61. dodaje se sljede ći stavak:  
„Za Hrvatsku datumi iz prvog stavka to čaka (a) i (b) su 30. lipnja 2011.”  
(p) U članku 69. stavku 1. prvom podstavku dodaje se sljede će: 
„Do dana pristupanja Hrvatska može odlu čiti da od prve godine provedbe programa jedinstvenih pla ćanja, kako je 
predvi đeno u članku 59. stavku 2., koristi do 10 % nacionalne gornje granice iz članka 40., kako je navedeno u 
tablici 3. Priloga VIII.”  
(q) U članku 69. stavku 9. prvom podstavku iza to čke (a) ume će se sljede ća to čka: 
„(aa) utvr đenih za godinu 2022., u slu čaju Hrvatske;”.  
(r) Članak 104. stavak 4. zamjenjuje se sljede ćim:HR L 300/48 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
„4. Primjenjuju se sljede će nacionalne gornje granice:  
Države članice  Nacionalna gornja granica  
Bugarska  2 058 483  
Češka Republika  66 733  
Danska  104 000  
Estonija  48 000  
Španjolska  19 580 000  
Francuska  7 842 000  
Hrvatska  542 651  
Cipar  472 401  
Latvija  18 437  
Litva  17 304  
Ma đarska  1 146 000  
Poljska  335 880  
Portugal  2 690 000  
Rumunjska  5 880 620  
Slovenija  84 909  
Slova čka 305 756  
Finska  80 000  
Ukupno  41 273 174”  
(s) U članku 112. stavku 5., iza unosa za Francusku, ume će se sljede će: 
„Hrvatska  105 270”  
(t) Članak 121. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 121.  
Uvo đenje izravnih pla ćanja  
U novim državama članicama, osim Bugarske, Hrvatske i Rumunjske, izravna pla ćanja uvode se u skladu sa 
sljede ćim rasporedom pove ćanja, izraženih kao postotak tada primjenjive razine tih pla ćanja u državama člani ­
cama koje nisu nove države članice:  
— 60 % u 2009.,  
— 70 % u 2010.,  
— 80 % u 2011.,  
— 90 % u 2012.,  
— 100 % od 2013.  
U Bugarskoj i Rumunjskoj izravna pla ćanja uvode se u skladu sa sljede ćim rasporedom pove ćanja, izraženih kao 
postotak tada primjenjive razine tih pla ćanja u državama članicama koje nisu nove države članice:  
— 35 % u 2009.,  
— 40 % u 2010.,HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/49
— 50 % u 2011.,  
— 60 % u 2012.,  
— 70 % u 2013.,  
— 80 % u 2014.,  
— 90 % u 2015.,  
— 100 % od 2016.  
U Hrvatskoj izravna pla ćanja uvode se u skladu sa sljede ćim rasporedom pove ćanja, izraženih kao postotak tada 
primjenjive razine tih pla ćanja u državama članicama koje nisu nove države članice:  
— 25 % u 2013.,  
— 30 % u 2014.,  
— 35 % u 2015.,  
— 40 % u 2016.,  
— 50 % u 2017.,  
— 60 % u 2018.,  
— 70 % u 2019.,  
— 80 % u 2020.,  
— 90 % u 2021.,  
— 100 % od 2022.”  
(u) U članku 132. stavku 2. iza drugog podstavka ume će se sljede ći podstavak:  
„Odstupaju ći od prvog podstavka to čaka (a) i (b), Hrvatska može dopuniti izravna pla ćanja do 100 % razine koja 
se primjenjuje u državama članicama koje nisu nove države članice.”  
(v) U prilogu VII., iza unosa za Francusku, ume će se sljede će: 
„Hrvatska  100  1”  
(w) U Prilogu VIII. dodaje se sljede ća tablica:  
„Tablica 3  (*) 
Država članica  2013.  2014.  2015.  2016.  2017.  2018.  2019.  2020.  2021.  2022.  
Hrvatska  93 250  111 900  130 550  149 200  186 500  223 800  261 100  298 400  335 700  373 000  
___________  
(*) Gornje granice izra čunane uzimaju ći u obzir raspored pove ćanja predvi đen u članku 121.”  
5. RIBARSTVO  
1. 32002 R 2371: Uredba Vije ća (EZ) br. 2371/2002 od 20. prosinca 2002. 1.o o čuvanju i održivom iskorištavanju 
ribolovnih resursa u okviru Zajedni čke ribarstvene politike (SL L 358, 31.12.2002., str. 59.).  
U Prilogu I. dodaju se sljede ći dijelovi:HR L 300/50 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
„11. OBALNE VODE HRVATSKE (*)  
Zemljopisno podru čje Država članica  Vrsta  Opseg ili posebne zna čajke 
12 milja ograni čeno na morski 
prostor pod suverenoš ću Hrvatske 
koji se nalazi sjeverno od 45 stup ­
njeva i 10 minuta paralele sjeverne 
zemljopisne širine uz zapadnu obalu 
Istre, od vanjskog ruba teritorijalnog 
mora Hrvatske, gdje ta paralela dodi ­
ruje kopno zapadne obale Istre 
(Grgatov rt Funtana)  Slovenija  Pridnene i male pela ­
gične vrste uklju čuju ći 
srdele i in ćune 100 tona za najviše 25 
ribarskih plovila, što uklju ­ 
čuje 5 ribarskih plovila 
opremljenih povla čnim 
mrežama ko ćama 
___________  
(*) Gore navedeni režim primjenjuje se od potpune provedbe arbitražne odluke koja proizlazi iz Sporazuma o 
arbitraži izme đu Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Hrvatske, potpisanog u Stockholmu 4. studenoga 
2009.  
12. OBALNE VODE SLOVENIJE (*)  
Zemljopisno podru čje Država članica  Vrsta  Opseg ili posebne zna čajke 
12 milja ograni čeno na morski 
prostor pod suverenoš ću Slovenije 
koji se nalazi sjeverno od 45 stup ­
njeva i 10 minuta paralele sjeverne 
zemljopisne širine uz zapadnu obalu 
Istre, od vanjskog ruba teritorijalnog 
mora Hrvatske, gdje ta paralela dodi ­
ruje kopno zapadne obale Istre 
(Grgatov rt Funtana)  Hrvatska  Pridnene i male pela ­
gične vrste uklju čuju ći 
srdele i in ćune 100 tona za najviše 25 
ribarskih plovila, što uklju ­ 
čuje 5 ribarskih plovila 
opremljenih povla čnim 
mrežama ko ćama 
___________  
(*) Gore navedeni režim primjenjuje se od potpune provedbe arbitražne odluke koja proizlazi iz Sporazuma o 
arbitraži izme đu Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Hrvatske, potpisanog u Stockholmu 4. studenoga 
2009.”  
2. 32006 R 1198: Uredba Vije ća (EZ) br. 1198/2006 od 27. srpnja 2006. o Europskom fondu za ribarstvo (SL L 223, 
15.8.2006., str. 1.).  
(a) U članku 27. dodaje se sljede ći stavak:  
„5. EFR može doprinijeti financiranju programa individualnih premija za ribare koji imaju korist od režima 
pristupa utvr đenog u dijelu 11. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2371/2002 kako je izmijenjena Aktom o pristupanju 
Hrvatske. Taj se program može primjenjivati samo tijekom razdoblja od 2014. do 2015. ili, ako on nastupi ranije, 
do dana potpune provedbe arbitražne odluke koja proizlazi iz Sporazuma o arbitraži izme đu Vlade Republike 
Slovenije i Vlade Republike Hrvatske, potpisanog u Stockholmu 4. studenoga 2009.”  
(b) Članak 29. stavak 3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3. Odstupaju ći od stavka 2., u najudaljenijim regijama i na udaljenim gr čkim otocima, kao i na hrvatskim 
otocima Dugom otoku, Visu, Mljetu i Lastovu, potpora se može dodijeliti svim poduze ćima.”  
(c) Članak 35. stavak 4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4. Odstupaju ći od stavka 3., u najudaljenijim regijama i na udaljenim gr čkim otocima, kao i na hrvatskim 
otocima Dugom otoku, Visu, Mljetu i Lastovu, potpora se može dodijeliti svim poduze ćima.”  
(d) U članku 53. stavku 9. prvi podstavak zamjenjuje se sljede ćim:HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/51
„9. Kada EFR financira aktivnosti na udaljenim gr čkim otocima koji su zbog svoje udaljenosti u nepovoljnom 
položaju i u najudaljenijim regijama, kao i na hrvatskim otocima Dugom otoku, Visu, Mljetu i Lastovu, gornja 
granica za doprinos EFR-a za svaku prioritetnu os pove ćava se za do 10 postotnih bodova u regijama koje su 
prihvatljive u okviru cilja konvergencije te do 35 postotnih bodova za regije koje nisu prihvatljive u okviru cilja 
konvergencije.”  
(e) U Prilogu II. to čki (a), tablica se zamjenjuje sljede ćim: 
Skupina 1  Skupina 2  Skupina 3  Skupina 4  
„Regije obuhva ćene ciljem 
konvergencije i udaljeni 
gr čki otoci te hrvatski otoci 
Dugi otok, Vis, Mljet i 
Lastovo  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 % (***)  
Regije koje nisu obuhva ćene 
ciljem konvergencije  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (***)  
Najudaljenije regije  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 %  A ≤ 50 % 
B ≥ 50 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 75 % 
B ≥ 25 %  
(*) U slu čaju aktivnosti iz članka 25. stavka 3. stope (B) za Skupinu 2 pove ćavaju se za 20 postotnih bodova. Stope (A) se na 
odgovaraju ći na čin smanjuju. 
(**) U slu čaju aktivnosti iz članka 26. stavka 2. (ulaganje u smislu članka 25. u plovila za mali obalni ribolov), stope (B) za 
Skupinu 2 mogu se smanjiti za 20 postotnih bodova. Stope (A) se na odgovaraju ći na čin pove ćavaju. 
(***) U slu čaju aktivnosti iz članaka 29. i 35. koje provode poduze ća koja nisu obuhva ćena definicijom iz članka 3. to čke (f), s 
manje od 750 zaposlenih ili s prometom manjim od 200 milijuna EUR, stope (B) pove ćavaju se u regijama obuhva ćenima 
ciljem konvergencije, uz iznimku udaljenih gr čkih otoka i hrvatskih otoka Dugog otoka, Visa, Mljeta i Lastova, za 30 
postotnih bodova, a u regijama koje nisu obuhva ćene ciljem konvergencije za 20 postotnih bodova. Stope (A) se na 
odgovaraju ći na čin smanjuju.”  
(f) U Prilogu II. to čki (a) drugi stavak podnaslova „Skupina 2” zamjenjuje se sljede ćim: 
„Nakon primjene (*) i (**) u slu čajevima kada EFR financira aktivnosti iz članka 25. stavka 3. u korist plovila za 
mali obalni ribolov stope (B) za Skupinu 2:  
— za regije obuhva ćene ciljem konvergencije, udaljene gr čke otoke i hrvatske otoke Dugi otok, Vis, Mljet i 
Lastovo te za regije koje nisu obuhva ćene ciljem konvergencije bit će jednake ili ve će od 60 postotnih 
bodova (B ≥ 60 %),  
i 
— za najudaljenije regije bit će jednake ili ve će od 50 postotnih bodova (B ≥ 50 %).”  
6. POREZI  
1. 32006 L 0112: Direktiva Vije ća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedni čkom sustavu poreza na dodanu 
vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).  
U članku 287. dodaje se sljede ća to čka: 
„(19) Hrvatska: 35 000 EUR.”  
2. 32008 L 0118: Direktiva Vije ća 2008/118/EZ od 16. prosinca 2008. o op ćem sustavu trošarina i stavljanju izvan 
snage Direktive 92/12/EEZ (SL L 9, 14.1.2009., str. 12.).  
Članak 46. stavak 3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3. Ne dovode ći u pitanje članak 32., države članice koje nisu navedene u članku 2. stavku 2. tre ćem i 
četvrtom podstavku Direktive 92/79/EEZ mogu, u odnosu na cigarete koje se mogu unijeti na njihovo 
državno podru čje bez dodatnog pla ćanja trošarina, od 1. sije čnja 2014. primjenjivati koli činsko ograni čenje od 
najmanje 300 komada za cigarete unesene iz države članice koja primjenjuje, u skladu s člankom 2. stavkom 2. 
tre ćim i četvrtim podstavkom navedene Direktive, niže trošarine od onih koje proizlaze iz članka 2. stavka 2. 
prvog podstavka te Direktive.HR L 300/52 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Države članice navedene u članku 2. stavku 2. tre ćem i četvrtom podstavku Direktive 92/79/EEZ koje napla ćuju 
trošarinu od najmanje 77 EUR za 1 000 cigareta neovisno o ponderiranoj prosje čnoj maloprodajnoj cijeni mogu 
od 1. sije čnja 2014. primjenjivati koli činsko ograni čenje od najmanje 300 komada u odnosu na cigarete unesene 
na njihovo državno podru čje bez dodatnog pla ćanja trošarina iz države članice koja primjenjuje nižu trošarinu u 
skladu s člankom 2. stavkom 2. tre ćim podstavkom te Direktive.  
Države članice koje primjenjuju koli činsko ograni čenje u skladu s prvim i drugim podstavkom ovog stavka o 
tome obavješ ćuju Komisiju. One mogu provoditi potrebne provjere, pod uvjetom da te provjere ne utje ču na 
pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.”  
7. REGIONALNA POLITIKA I KOORDINACIJA STRUKTURNIH INSTRUMENATA  
1. 32006 R 1083: Uredba Vije ća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvr đivanju op ćih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 
1260/1999 (SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).  
(a) U članku 15. stavku 4. drugom podstavku dodaje se sljede ća re čenica:  
„U odnosu na Hrvatsku datum za tu provjeru je 31. prosinca 2017..”  
(b) U članku 18. stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Sredstva na raspolaganju za izdvajanje iz fondova za razdoblje od 2007. do 2013. iznose 
308 417 037 817 EUR prema cijenama iz 2004. u skladu s godišnjom raspodjelom prikazanom u Prilogu I.”  
(c) Članak 19. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 19.  
Sredstva za cilj konvergencije  
Ukupna sredstva za cilj konvergencije iznose 81,56 % sredstava iz članka 18. stavka 1. (tj. ukupno 
251 529 800 379 EUR) i raspodjeljuju se na razli čite sastavnice na sljede ći na čin: 
(a) 70,50 % (tj. ukupno 177 324 921 223 EUR) za financiranje iz članka 5. stavka 1., uz korištenje prihvatljivog 
broja stanovnika, regionalnog blagostanja, nacionalnog blagostanja i stope nezaposlenosti kao kriterijâ za 
izra čun okvirne raspodjele po državi članici;  
(b) 4,98 % (tj. ukupno 12 521 289 405 EUR) za prijelaznu i posebnu potporu iz članka 8. stavka 1., uz 
korištenje prihvatljivog broja stanovnika, regionalnog blagostanja, nacionalnog blagostanja i stope nezapo ­
slenosti kao kriterijâ za izra čun okvirne raspodjele po državi članici;  
(c) 23,23 % (tj. ukupno 58 433 589 750 EUR) za financiranje iz članka 5. stavka 2., uz korištenje broja 
stanovnika, nacionalnog blagostanja i površine kao kriterijâ za izra čun okvirne raspodjele po državi članici;  
(d) 1,29 % (tj. ukupno 3 250 000 000 EUR) za prijelaznu i posebnu potporu iz članka 8. stavka 3.”  
(d) U članku 20. uvodni dio zamjenjuje se sljede ćim: 
„Ukupna sredstva za cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja iznose 15,93 % sredstava iz članka 18. stavka 
1. (tj. ukupno 49 127 784 318 EUR) i raspodjeljuju se na razli čite sastavnice na sljede ći na čin:” 
(e) U članku 21. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„1. Ukupna sredstva za cilj europske teritorijalne suradnje iznose 2,52 % sredstava iz članka 18. stavka 1. (tj. 
ukupno 7 759 453 120 EUR) i, isklju čuju ći iznos iz Priloga II. stavka 22., raspodjeljuju se na razli čite sastavnice 
na sljede ći na čin: 
(a) 73,86 % (tj. ukupno 5 583 386 893 EUR) za financiranje prekograni čne suradnje iz članka 7. stavka 1., uz 
korištenje prihvatljivog broja stanovnika kao kriterija za izra čun okvirne raspodjele po državi članici;HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/53
(b) 20,95 % (tj. ukupno 1 583 594 654 EUR) za financiranje transnacionalne suradnje iz članka 7. stavka 2., uz 
korištenje prihvatljivog broja stanovnika kao kriterija za izra čun okvirne raspodjele po državi članici;  
(c) 5,19 % (tj. ukupno 392 471 574 EUR) za financiranje me đuregionalne suradnje, mreža suradnje i razmjene 
iskustava iz članka 7. stavka 3.  
2. Doprinos iz EFRR-a za prekograni čne programe i programe zajedni čkog morskog bazena u okviru Instru ­
menta za europsko susjedstvo i partnerstvo te za prekograni čne programe u okviru Instrumenta pretpristupne 
pomo ći prema Uredbi (EZ) br. 1085/2006 iznosi 817 691 234 EUR, a proizlazi iz indikacija svake od doti čnih 
država članica te se oduzima od njihovih alokacija iz stavka 1. to čke (a). Navedeni doprinosi iz EFRR-a nisu 
podložni preraspodjeli me đu doti čnim državama članicama.”  
(f) U članku 22. dodaje se sljede ći stavak:  
„Odstupaju ći od prvog stavka, Hrvatska može raspodijeliti svoju financijsku alokaciju u okviru cilja europske 
teritorijalne suradnje me đu trima sastavnicama iz članka 21. stavka 1. to čaka (a) do (c) u svrhu postizanja visokog 
stupnja u činkovitosti i pojednostavljenja.”  
(g) Članak 23. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 23.  
Sredstva za pri čuvu na osnovi postignutih rezultata  
Države članice, uz iznimku Hrvatske, mogu dodijeliti tri posto sredstava iz članka 19. to čaka (a) i (b) i članka 20., 
u skladu s člankom 50.”  
(h) Članak 28. mijenja se kako slijedi:  
i. U stavku 1. iza prvog podstavka ume će se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku nacionalni strateški referentni okvir obuhva ća razdoblje od dana pristupanja do 
31. prosinca 2013.”  
ii. U stavku 2. iza prvog podstavka ume će se sljede ći podstavak:  
„Hrvatska dostavlja svoj nacionalni strateški referentni okvir Komisiji u roku od tri mjeseca od dana pristupa ­
nja.”  
(i) U članku 29. dodaje se sljede ći stavak:  
„5. Stavci 1. do 4. ne primjenjuju se na Hrvatsku.”  
(j) U članku 32. stavku 3. dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku Komisija najkasnije 31. prosinca 2013. donosi odluku kojom odobrava operativni 
program koji se financira u okviru programskog razdoblja 2007. - 2013. Hrvatska u tom operativnom programu 
uzima u obzir sve primjedbe Komisije te ga podnosi Komisiji najkasnije tri mjeseca od dana pristupanja.”  
(k) U članku 33. stavku 1. dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku operativni programi usvojeni prije dana pristupanja mogu se izmijeniti isklju čivo u svrhu 
boljeg uskla đivanja s ovom Uredbom.”  
(l) U članku 49. stavku 3. dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na operativne programe Hrvatske  ex post  evaluacija dovršava se do 31. prosinca 2016.”  
(m) Ume će se sljede ći članak:  
„Članak 51.a  
Članci 50. i 51. ne primjenjuju se na Hrvatsku.”  
(n) Članak 53. stavak 3. zamjenjuje se sljede ćim:HR L 300/54 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
„3. Za operativne programe u okviru cilja europske teritorijalne suradnje u kojima najmanje jedan sudionik 
pripada državi članici čiji je prosje čni BDP po glavi stanovnika u razdoblju od 2001. do 2003. bio niži od 85 % 
prosjeka EU-25 u istom razdoblju, ili za takve programe u kojima je Hrvatska zemlja sudionica, doprinos iz 
EFRR-a ne smije biti viši od 85 % prihvatljivih izdataka. Za sve ostale operativne programe doprinos iz EFRR-a ne 
smije biti viši od 75 % prihvatljivih izdataka koje sufinancira EFRR.”  
(o) U članku 56. stavku 1. dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku izdaci su prihvatljivi za doprinos iz fondova izme đu po četnog datuma prihvatljivosti 
izdataka utvr đenog u skladu s instrumentima usvojenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1085/2006 i 31. prosinca 
2016. Me đutim, za operativne programe usvojene nakon pristupanja izdaci su prihvatljivi za doprinos iz fondova 
od dana pristupanja, osim ako je u odluci koja se odnosi na doti čni operativni program naveden kasniji datum.”  
(p) U članku 56. stavku 3. dodaje se sljede ći podstavak:  
„Neovisno o posebnim odredbama o prihvatljivosti utvr đenima u članku 105.a, kriteriji koje utvrdi odbor za 
pra ćenje operativnih programa za Hrvatsku ne primjenjuju se na operacije za koje je odluka o odobrenju 
donesena prije dana pristupanja i koje su dio instrumenata usvojenih na temelju Uredbe (EZ) br. 1085/2006.”  
(q) Članak 62. stavak 1. mijenja se kako slijedi:  
i. U to čki (c) iza prvog podstavka ume će se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku tijelo za reviziju operativnog programa podnosi Komisiji ažurirani godišnji radni plan 
revizije iz članka 29. stavka 2. to čke (a) Uredbe Komisije (EZ) br. 718/2007 od 12. lipnja 2007. o provedbi 
Uredbe Vije ća (EZ) br. 1085/2006 o uspostavljanju Instrumenta pretpristupne pomo ći (IPA) (*) u roku od tri 
mjeseca od dana pristupanja.  
___________  
(*) SL L 170, 29.6.2007., str. 1.”  
ii. U to čki (d) podto čki (i) dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku prvo godišnje izvješ će o kontroli koje obuhva ća razdoblje od 1. listopada 2012. do 
30. lipnja 2013., podnosi se do 31. prosinca 2013. Sljede ća izvješ ća, koja obuhva ćaju razdoblja od 1. srpnja 
2013. do 30. lipnja 2014., od 1. srpnja 2014. do 30. lipnja 2015. te od 1. srpnja 2015. do 30. lipnja 2016., 
podnose se Komisiji do 31. prosinca 2014., 31. prosinca 2015., odnosno 31. prosinca 2016. Podaci o 
revizijama provedenima nakon 1. srpnja 2016. uklju čuju se u završno izvješ će o kontroli uz izjavu o 
zaklju čenju iz to čke (e);”  
iii. U to čki (e) dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku izjava o zaklju čenju sa završnim izvješ ćem o kontroli podnosi se Komisiji do 
31. ožujka 2018.”  
(r) U članku 67. stavku 1. dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku upravlja čko tijelo šalje završno izvješ će o provedbi operativnog programa do 31. ožujka 
2018.”  
(s) Članak 71. mijenja se kako slijedi:  
i. Ume će se sljede ći stavak:  
„1.a Neovisno o stavku 1., što je prije mogu će nakon dana pristupanja ili, najkasnije, prije bilo kakvog 
pla ćanja koje izvrši Komisija, Hrvatska podnosi Komisiji opis sustavâ, koji obuhva ća elemente navedene u 
to čkama (a) i (b) tog stavka.”  
ii. Ume će se sljede ći stavak:  
„2.a Stavak 2. primjenjuje se  mutatis mutandis  na Hrvatsku. Izvješ će iz stavka 2. prvog podstavka smatra se 
prihva ćenim pod uvjetima koji su jednaki onima navedenima u stavku 2. drugom podstavku. Me đutim, takvo 
prihva ćanje je preduvjet za iznos pretfinanciranja iz članka 82.”HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/55
(t) In Article 75, the following paragraph is inserted:  
„1.a U odnosu na Hrvatsku odgovaraju ća prora čunska izdvajanja iz EFRR-a, Kohezijskog fonda i ESF-a za 
2013. izvršavaju se na temelju odluke iz članka 28. stavka 3. prije nego što Komisija donese bilo koju odluku o 
izmjeni usvojenog operativnog programa. Odluka iz članka 28. stavka 3. predstavlja odluku o financiranju u 
smislu članka 75. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 za bilo koje prora čunsko izdvajanje u korist Hrvatske.”  
(u) U članku 78. stavku 2. to čki (c) dodaje se sljede ća re čenica:  
„U odnosu na Hrvatsku oni su pokriveni izdacima koje pla ćaju korisnici pri provedbi projekta i potkrijepljeni su 
ra čunima s potvrdom pla ćanja ili ra čunovodstvenim dokumentima jednake dokazne snage najkasnije tri godine 
nakon godine uplate predujma ili 31. prosinca 2016., ovisno o tome što je ranije; ako nisu, sljede ća izjava o 
izdacima ispravlja se na odgovaraju ći na čin.” 
(v) U članku 82. ume će se sljede ći stavak:  
„1.a U odnosu na Hrvatsku nakon prihva ćanja izvješ ća iz članka 71. stavka 2.a i nakon odgovaraju ćih 
prora čunskih izdvajanja iz članka 75. stavka 1.a, jedinstveni iznos pretfinanciranja za ostatak razdoblja od 
2007. do 2013. ispla ćuje se u jednom obroku te predstavlja 30 % doprinosa iz strukturnih fondova i 40 % 
doprinosa iz Kohezijskog fonda za operativni program.”  
(w) U članku 89. stavku 1. dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku zahtjev za pla ćanje koji sadržava dokumente navedene u to čki (a) podto čkama i. do iii. 
šalje se do 31. ožujka 2018.”  
(x) U članku 93. ume će se sljede ći stavak:  
„3.a Odstupaju ći od stavaka 1. do 3., u odnosu na Hrvatsku Komisija primjenjuje mehanizam obustave 
izdvajanja utvr đen u stavku 1. na sljede ći na čin: 
i. rok za bilo koji raspoloživi dio izdvajanja za 2010. jest 31. prosinca 2013.;  
ii. rok za bilo koji raspoloživi dio izdvajanja za 2011. jest 31. prosinca 2014.;  
iii. rok za bilo koji raspoloživi dio izdvajanja za 2012. jest 31. prosinca 2015.;  
iv. bilo koji dio izdvajanja za 2013. koji je još raspoloživ 31. prosinca 2016. automatski se obustavlja ako 
Komisija za njega ne primi prihvatljiv zahtjev za pla ćanje do 31. ožujka 2018.”  
(y) U članku 95. iza drugog stavka ume će se sljede ći stavak:  
„Odstupaju ći od prvog i drugog stavka, u odnosu na Hrvatsku rokovi iz članka 93. stavka 3.a prekidaju se pod 
uvjetima utvr đenima u prvom stavku ovog članka u pogledu iznosa koji se odnosi na predmetne operacije.”  
(z) U članku 98. stavku 2. dodaje se sljede ći podstavak:  
„U odnosu na Hrvatsku sredstva iz fondova koja su oslobo đena na ovaj na čin Hrvatska može ponovno koristiti 
do 31. prosinca 2016.”  
(za) Ume će se sljede ći članak:  
„Članak 105.a  
Posebne odredbe slijedom pristupanja Hrvatske  
1. Za programe i velike projekte koji su, na dan pristupanja Hrvatske, odobreni na temelju Uredbe (EZ) br. 
1085/2006 i čija provedba nije dovršena do tog dana, smatra se da ih je Komisija odobrila na temelju ove 
Uredbe, uz iznimku programa odobrenih u okviru komponenata iz članka 3. stavka 1. to čaka (a) i (e) Uredbe (EZ) 
br. 1085/2006.HR L 300/56 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Dodatno, sljede ći programi u okviru komponente iz članka 3. stavka 1. to čke (b) Uredbe (EZ) br. 1085/2006 
tako đer su izuzeti:  
(a) ‚IPA program jadranske prekograni čne suradnje’;  
(b) prekograni čni program ‚Hrvatska – Bosna i Hercegovina’;  
(c) prekograni čni program ‚Hrvatska – Crna Gora’;  
(d) prekograni čni program ‚Hrvatska – Srbija’.  
Ne dovode ći u pitanje stavke 2. do 7., odredbe kojima se ure đuje provedba operacija i velikih projekata odobrenih 
na temelju ove Uredbe primjenjuju se na te operacije i velike projekte.  
2. Svaki postupak nabave koji se odnosi na operacije unutar programâ ili se odnosi na velike projekte iz stavka 
1., a na dan pristupanja ve ć je bio predmet poziva za podnošenje ponuda objavljenog u  Službenom listu Europske 
unije , provodi se u skladu s pravilima utvr đenima u tom pozivu za podnošenje ponuda. Ne primjenjuje se članak 
165. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.  
Svaki postupak nabave koji se odnosi na operacije unutar programâ ili se odnosi na velike projekte iz stavka 1., a 
na dan pristupanja još nije bio predmet poziva za podnošenje ponuda objavljenog u  Službenom listu Europske unije , 
provodi se u skladu s ugovorima ili aktima donesenima na temelju ugovorâ kao i s člankom 9. ove Uredbe.  
Operacije koje nisu navedene u prvom i drugom podstavku i za koje su pozivi na podnošenje projektnih 
prijedloga objavljeni u skladu s člankom 158. Uredbe Komisije (EZ) br. 718/2007 ili za koje su prijave podnesene 
nadležnim tijelima prije dana pristupanja, a za koje se ugovaranje može završiti samo nakon tog dana, provode se 
u skladu s uvjetima i pravilima prihvatljivosti koji su objavljeni u odgovaraju ćem pozivu na podnošenje 
projektnih prijedloga ili onima o kojima su potencijalni korisnici unaprijed obaviješteni.  
3. Pla ćanja Komisije u okviru programâ iz stavka 1. smatraju se doprinosom iz fondova prema ovoj Uredbi i 
knjiže se na teret najranije raspoloživog izdvajanja, uklju čuju ći izdvajanja iz programa IPA.  
Na bilo koji dio izdvajanja izvršenog od strane Komisije u okviru programâ iz stavka 1., koji je još raspoloživ na 
dan pristupanja, primjenjuje se ova Uredba od dana pristupanja.  
4. Na operacije odobrene na temelju Uredbe (EZ) br. 1085/2006, za koje je odobrenje dano ili za koje su 
odgovaraju ći ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava potpisani s krajnjim korisnicima prije dana pristupanja, i 
dalje se primjenjuju pravila o prihvatljivosti izdataka u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 718/2007 ili na 
temelju te Uredbe, osim u opravdanim slu čajevima o kojima odlu čuje Komisija na zahtjev Hrvatske.  
Pravilo o prihvatljivosti utvr đeno u prvom podstavku primjenjuje se tako đer na velike projekte iz stavka 1. za 
koje su dvostrani sporazumi o projektu potpisani prije dana pristupanja.  
5. U odnosu na Hrvatsku bilo koje upu ćivanje na fondove, kako su odre đeni u članku 1. drugom stavku, 
tuma či se tako da uklju čuje i Instrument pretpristupne pomo ći uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1085/2006.  
6. Posebni rokovi koji se primjenjuju na Hrvatsku tako đer se primjenjuju na sljede će prekograni čne programe 
u okviru komponente iz članka 3. stavka 1. to čke (b) Uredbe (EZ) br. 1085/2006 u kojima je Hrvatska zemlja 
sudionica:  
(a) prekograni čni program ‚Ma đarska – Hrvatska’ i;  
(b) prekograni čni program „Slovenija – Hrvatska”.  
Posebni rokovi koji se primjenjuju na Hrvatsku na temelju ove Uredbe ne primjenjuju se na operativne programe 
unutar transnacionalnih i me đuregionalnih komponenata u okviru cilja europske teritorijalne suradnje u kojima je 
Hrvatska zemlja sudionica.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/57
7. Ako su potrebne bilo kakve mjere kako bi se olakšao prelazak Hrvatske iz pretpristupnog režima u režim 
koji proizlazi iz primjene ovog članka, Komisija usvaja potrebne mjere.”  
(zb) Prilog I. zamjenjuje se sljede ćim: 
„PRILOG I.  
Godišnja raspodjela odobrenih sredstava za preuzete obveze u razdoblju od 2007. do 2013.  
(iz članka 18.)  
(EUR, cijene iz 2004.)  
2007.  2008.  2009.  2010.  2011.  2012.  2013.  
42 863 000 000  43 318 000 000  43 862 000 000  43 860 000 000  44 073 000 000  44 723 000 000  45 718 037 817”  
(zc) Prilog II. mijenja se kako slijedi:  
i. U stavku 5. dodaju se sljede će to čke: 
„(c) za Hrvatsku sredstva za financiranje prekograni čne suradnje iznosit će 7 028 744 EUR prema cijenama iz 
2004.;  
(d) za Hrvatsku sredstva za financiranje transnacionalne suradnje iznosit će 1 874 332 EUR prema cijenama 
iz 2004.”  
ii. Ume će se sljede ći stavak:  
„7.a Za Hrvatsku maksimalna razina prijenosa iz fondova iznosit će 3,5240 % njezina BDP-a.”  
iii. Ume će se sljede ći stavak:  
„9.a Za Hrvatsku izra čuni BDP-a od strane Komisije temeljit će se na statisti čkim podacima i projekcijama 
objavljenima u svibnju 2011.”  
(zd) Prilog III. zamjenjuje se sljede ćim: 
„PRILOG III.  
Gornje granice koje se primjenjuju na stope sufinanciranja  
(iz članka 53.)  
Kriteriji  Države članice  EFRR i ESF 
Postotak prihvatljivih izdataka  Kohezijski fond 
Postotak prihva ­
tljivih izdataka  
1. Države članice čiji je 
prosje čni BDP po glavi 
stanovnika za razdoblje od 
2001. do 2003. bio niži 
od 85 % prosjeka EU-25 u 
istom razdoblju  Bugarska, Češka Republika, 
Estonija, Gr čka, Hrvatska, 
Cipar, Latvija, Litva, Ma đar ­
ska, Malta, Poljska, Portugal, 
Rumunjska, Slovenija, 
Slova čka 85 % za ciljeve konver ­
gencije i regionalne 
konkurentnosti i zapošlja ­
vanja  85 %  
2. Države članice osim onih iz 
(1) koje su prihvatljive za 
prijelazni režim Kohezijskog 
fonda na dan 1. sije čnja 
2007.  Španjolska  80 % za regije u okviru 
cilja konvergencije i regije 
u sustavu postupnog 
uvo đenja u okviru cilja 
regionalne konkurentnosti 
i zapošljavanja 
50 % za cilj regionalne 
konkurentnosti i zapošlja ­
vanja izvan regija u sustavu 
postupnog uvo đenja  85 %HR L 300/58 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Kriteriji  Države članice  EFRR i ESF 
Postotak prihvatljivih izdataka  Kohezijski fond 
Postotak prihva ­
tljivih izdataka  
3. Države članice osim onih 
navedenih pod (1) i (2)  Belgija, Danska, Njema čka, 
Francuska, Irska, Italija, 
Luksemburg, Nizozemska, 
Austrija, Finska, Švedska i 
Ujedinjena Kraljevina  75 % za cilj konvergencije  —  
4. Države članice osim onih 
navedenih pod (1) i (2)  Belgija, Danska, Njema čka, 
Francuska, Irska, Italija, 
Luksemburg, Nizozemska, 
Austrija, Finska, Švedska i 
Ujedinjena Kraljevina  50 % za cilj regionalne 
konkurentnosti i zapošlja ­
vanja  — 
5. Najudaljenije regije iz članka 
349. UFEU-a koje koriste 
dodatnu alokaciju za te 
regije kako je predvi đeno u 
Prilogu II. stavku 20.  Španjolska, Francuska i 
Portugal  50 %  —  
6. Najudaljenije regije iz članka 
349. UFEU-a.  Španjolska, Francuska i 
Portugal  85 % u okviru ciljeva 
konvergencije te regionalne 
konkurentnosti i zapošlja ­
vanja  —” 
2. 32006 R 1084: Uredba Vije ća (EZ) br. 1084/2006 od 11. srpnja 2006. o uspostavljanju Kohezijskog fonda i stavljanju 
izvan snage Uredbe (EZ) br. 1164/94 (SL L 210, 31.7.2006., str. 79.).  
Ume će se sljede ći članak:  
„Članak 5.a  
Posebne odredbe slijedom pristupanja Hrvatske  
1. Za mjere koje su, na dan pristupanja Hrvatske, bile predmet odluka Komisije o pomo ći na temelju Uredbe 
Vije ća (EZ) br. 1267/1999 od 21. lipnja 1999. o uspostavljanju Instrumenta strukturnih politika za pretpristupno 
razdoblje (*) i čija provedba nije dovršena do tog dana smatra se da ih je Komisija odobrila na temelju ove 
Uredbe.  
Ne dovode ći u pitanje stavke 2. do 5., odredbe kojima se ure đuje provedba postupaka odobrenih na temelju ove 
Uredbe i Uredbe (EZ) br. 1083/2006 primjenjuju se na mjere iz prvog podstavka ovog stavka.  
2. Svaki postupak nabave koji se odnosi na mjere iz stavka 1., koji je na dan pristupanja ve ć bio predmet 
poziva za podnošenje ponuda objavljenog u  Službenom listu Europske unije , provodi se u skladu s pravilima 
utvr đenima u tom pozivu za podnošenje ponuda. Ne primjenjuje se članak 165. Uredbe Vije ća (EZ, Euratom) 
br. 1605/2002 od25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na op ći prora čun Europskih 
zajednica (**).  
Svaki postupak nabave koji se odnosi na mjeru iz stavka 1., koji na dan pristupanja još nije bio predmet poziva 
za podnošenje ponuda objavljenog u  Službenom listu Europske unije , provodi se u skladu s ugovorima ili aktima 
donesenima na temelju ugovorâ kao i s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1083/2006.  
3. Pla ćanja Komisije u okviru mjere iz stavka 1. smatraju se doprinosom iz Fonda prema ovoj Uredbi.  
Pla ćanja Komisije u okviru mjere iz stavka 1. knjiže se na teret najranije raspoloživog izdvajanja, u prvom redu na 
temelju Uredbe (EZ) br. 1267/1999, a zatim na temelju ove Uredbe i Uredbe (EZ) br. 1083/2006.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/59
Uvjeti za pla ćanja tijekom provedbe ili za kona čnu isplatu su oni utvr đeni u stavku 2. to čkama (b) do (d) i 
stavcima 3. do 5. članka D u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1164/94.  
4. U pogledu mjera iz stavka 1. i dalje se primjenjuju pravila o prihvatljivosti izdataka na temelju Uredbe (EZ) 
br. 1267/1999 ili koja su posebno utvr đena u odgovaraju ćim sporazumima o financiranju, osim u opravdanim 
slu čajevima o kojima odlu čuje Komisija na zahtjev Hrvatske.  
5. Ako su potrebne bilo kakve mjere kako bi se olakšao prelazak Hrvatske iz pretpristupnog režima u režim 
koji proizlazi iz primjene ovog članka, Komisija usvaja potrebne mjere.  
___________  
(*) SL L 161, 26.6.1999., str. 73.  
(**) SL L 248, 16.9.2002., str. 1.”  
8. OKOLIŠ  
1. 32003 L 0087: Direktiva 2003/87/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 13. listopada 2003. o uspostavljanju sustava 
trgovanja emisijskim jedinicama stakleni čkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vije ća 96/61/EZ (SL 
L 275, 25.10.2003., str. 32.).  
(a) U članku 9. prvom stavku dodaje se sljede ća re čenica:  
„Ukupna koli čina emisijskih jedinica na razini Zajednice pove ćava se kao rezultat pristupanja Hrvatske samo za 
koli činu emisijskih jedinica koje Hrvatska ponudi na dražbi sukladno članku 10. stavku 1.”  
(b) U Prilogu II.a, iza unosa za Španjolsku, ume će se sljede će: 
„Hrvatska  26 %”.  
2. 32009 D 0406: Odluka br. 406/2009/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 23. travnja 2009. o mjerama država 
članica za smanjivanje njihovih emisija stakleni čkih plinova s ciljem ispunjavanja obveza Zajednice u pogledu 
smanjenja emisija stakleni čkih plinova do 2020. (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.).  
U Prilogu II., iza unosa za Francusku, ume će se sljede će: 
„Hrvatska  11 %”.HR L 300/60 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
PRILOG IV.  
Popis iz članka 16. Akta o pristupanju: ostale trajne odredbe  
1. PRAVO INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA  
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, dio tre ći, glava II., Slobodno kretanje robe  
POSEBNI MEHANIZAM  
U odnosu na Hrvatsku, nositelj patenta ili svjedodžbe o dodatnoj zaštiti (SDZ) za lijek za koje je prijava podnesena u 
nekoj državi članici u vrijeme kad se takva zaštita za taj lijek nije mogla ste ći u Hrvatskoj, ili njegov ovlaštenik, može se 
pozvati na prava ste čena na temelju tog patenta ili SDZ-a kako bi sprije čio uvoz i stavljanje u promet tog lijeka u državi 
članici ili državama članicama u kojima je taj lijek zašti ćen patentom ili SDZ-om, čak i ako je nositelj taj lijek prvi put 
stavio na tržište u Hrvatskoj ili je za to dao suglasnost.  
Osoba koja namjerava uvesti ili staviti u promet lijek, na koji se odnosi prvi stavak, u državu članicu u kojoj je taj lijek 
zašti ćen patentom ili SDZ-om mora nadležnim tijelima u zahtjevu vezanom uz taj uvoz predo čiti dokaze da je nositelj ili 
njegov ovlaštenik obaviješten o takvoj zaštiti mjesec dana unaprijed.  
2. POLITIKA TRŽIŠNOG NATJECANJA  
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, dio tre ći, glava VII., poglavlje 1., Pravila o tržišnom natjecanju  
1. Sljede ći programi potpora i pojedina čne potpore koji su stupili na snagu u Hrvatskoj prije dana pristupanja te se 
primjenjuju i nakon tog dana, od pristupanja se smatraju postoje ćim potporama u smislu članka 108. stavka 1. 
UFEU-a:  
(a) mjere potpore koje su stupile na snagu prije 1. ožujka 2002.;  
(b) mjere potpore navedene u Dodatku ovom Prilogu;  
(c) mjere potpore koje je prije dana pristupanja ocijenila Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i za koje je utvrdila da 
su uskla đene s pravnom ste čevinom Unije te u vezi s kojima Komisija nije iznijela prigovor na temelju ozbiljne 
sumnje u uskla đenost mjere s unutarnjim tržištem, u skladu s postupkom utvr đenim u stavku 2.  
Sve mjere koje se primjenjuju i nakon dana pristupanja, a predstavljaju državnu potporu te ne ispunjavaju gore 
navedene uvjete, od pristupanja se smatraju novim potporama za potrebe primjene članka 108. stavka 3. UFEU-a.  
Gore navedene odredbe ne primjenjuju se na potpore djelatnostima vezanima uz proizvodnju, preradu ili stavljanje u 
promet proizvoda navedenih u Prilogu I. UEU-u i UFEU-u.  
2. Ako Hrvatska želi da Komisija ispita neku mjeru potpore prema postupku opisanom u stavku 1. to čki (c), ona Komisiji 
redovito dostavlja:  
(a) popis postoje ćih mjera potpore koje je ocijenila Agencija za zaštitu tr žišnog natjecanja i za koje je to tijelo utvrdilo 
da su uskla đene s pravnom ste čevinom Unije; i  
(b) sve ostale podatke koji su nužni za ocjenu uskla đenosti mjere potpore koju je potrebno ispitati,  
u skladu s posebnim obrascem za izvješ ćivanje koji osigurava Komisija.  
Ako Komisija ne iznese prigovor na postoje ću mjeru potpore na temelju ozbiljne sumnje u uskla đenost mjere s 
unutarnjim tržištem, u roku od tri mjeseca od primitka potpunih informacija o toj mjeri ili od primitka izjave Hrvatske 
u kojoj ona obavješ ćuje Komisiju da dostavljene informacije smatra potpunima jer dodatne tražene informacije nisu 
raspoložive ili su ve ć dostavljene, smatra se da Komisija nije iznijela prigovor.  
Sve mjere potpore koje su prije dana pristupanja dostavljene Komisiji prema postupku opisanom u stavku 1. to čki (c) 
podliježu tom postupku bez obzira na činjenicu da je tijekom razdoblja ispitivanja Hrvatska ve ć postala članica Unije.  
3. Odluka Komisije o iznošenju prigovora na mjeru u smislu stavka 1. to čke (c) smatra se odlukom o pokretanju 
formalnog ispitnog postupka u smislu Uredbe Vije ća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvr đivanju detaljnih 
pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ- (  1 ) (sada članak 108. UFEU-a).HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/61  
( 1 ) SL L 83, 27.3.1999., str. 1.
Ako se takva odluka donese prije dana pristupanja, odluka stupa na snagu tek na dan pristupanja.  
3. POLJOPRIVREDA  
(a) Ugovor o funkcioniranju Europske unije, dio tre ći, glava III., Poljoprivreda i ribarstvo  
1. Javne zalihe kojima Hrvatska raspolaže na dan pristupanja, a koje proizlaze iz njezine politike potpore tržištu, 
preuzima Unija po vrijednosti koja proizlazi iz primjene članka 4. stavka 1. to čke (d) i Priloga VIII. Uredbi Komisije 
(EZ) br. 884/2006 od 21. lipnja 2006. o utvr đivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vije ća (EZ) br. 
1290/2005 u vezi s financiranjem od strane Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) interventnih 
mjera u obliku aktivnosti javnog skladištenja te vo đenjem ra čunovodstva za aktivnosti javnog skladištenja koje 
obavljaju agencije za pla ćanja država članica (  1 ). Navedene zalihe preuzimaju se samo pod uvjetom da se javna 
intervencija za doti čne proizvode obavlja u Uniji i da zalihe ispunjavaju zahtjeve Unije u pogledu intervencije.  
2. Za sve zalihe, privatne ili javne, u slobodnom prometu u Hrvatskoj na dan pristupanja, koje premašuju razinu koja 
se može smatrati uobi čajenom za prijenos zaliha, od Hrvatske se napla ćuje iznos u korist op ćeg prora čuna 
Europske unije.  
Iznos pla ćanja utvr đuje se na razini koja odražava trošak povezan s u čincima koje višak zaliha ima na tržište 
poljoprivrednih proizvoda.  
Razina viška zaliha utvr đuje se za svaki proizvod uzimaju ći u obzir karakteristike svakog proizvoda i odgovaraju ća 
tržišta, kao i zakonodavstvo Unije koje se primjenjuje.  
3. Zalihe iz stavka 1. oduzimaju se od koli čine koja premašuje uobi čajeni prijenos zaliha.  
4. Komisija provodi i primjenjuje mjere opisane u stavcima 1. do 3. u skladu s postupkom utvr đenim u članku 41. 
stavku 2. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1290/2005 od 21. lipnja 2005. o financiranju zajedni čke poljoprivredne politi ­
ke (  2 ) ili, prema potrebi, u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 2. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1234/2007 ili u 
skladu s odgovaraju ćom odborskom procedurom utvr đenom u mjerodavnom zakonodavstvu.  
(b) Ugovor o funkcioniranju Europske unije, dio tre ći, glava VII., poglavlje 1., Pravila o tržišnom natjecanju  
Ne dovode ći u pitanje postupke koji se odnose na postoje će potpore, predvi đene u članku 108. UFEU-a, programi 
potpora i pojedina čne potpore koji se dodjeljuju za aktivnosti povezane s proizvodnjom i trgovinom proizvodima 
navedenima u Prilogu I. UEU-u i UFEU-u, uz iznimku proizvoda ribarstva i od njih dobivenih proizvoda, koji su stupili 
na snagu u Hrvatskoj prije dana pristupanja te se primjenjuju i nakon tog dana, smatraju se postoje ćim potporama u 
smislu članka 108. stavka 1. UFEU-a pod sljede ćim uvjetima:  
— Komisiju se obavješ ćuje o mjerama potpore u razdoblju od četiri mjeseca od dana pristupanja. Ta obavijest 
uklju čuje podatke o pravnoj osnovi za svaku mjeru. Za postoje će mjere potpore i planove dodjele ili izmjene 
potpore o kojima je Komisija obaviještena prije dana pristupanja smatra se da je obavijest dana na dan pristupanja. 
Komisija objavljuje popis takvih potpora.  
Te se mjere potpore smatraju „postoje ćim” potporama u smislu članka 108. stavka 1. UFEU-a tijekom razdoblja od tri 
godine od dana pristupanja.  
U razdoblju od tri godine od dana pristupanja Hrvatska, kada je to potrebno, mijenja te mjere potpore radi uskla ­ 
đivanja sa smjernicama koje primjenjuje Komisija. Nakon tog razdoblja svaka potpora za koju se utvrdi da nije 
uskla đena s navedenim smjernicama smatra se novom potporom.  
4. RIBARSTVO  
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, dio tre ći, glava VII., poglavlje 1., Pravila o tržišnom natjecanju  
Ne dovode ći u pitanje postupke koji se odnose na postoje će potpore, predvi đene u članku 108. UFEU-a, programi 
potpora i pojedina čne potpore koje se dodjeljuju za aktivnosti povezane s proizvodnjom i trgovinom proizvodima 
ribarstva i od njih dobivenim proizvodima, navedenima u Prilogu I. UEU-u i UFEU-u, koji su stupili na snagu u Hrvatskoj 
prije dana pristupanja te se primjenjuju i nakon tog dana, smatraju se postoje ćim potporama u smislu članka 108. stavka 
1. UFEU-a pod sljede ćim uvjetima:  
— Komisiju se obavješ ćuje o mjerama potpore u razdoblju od četiri mjeseca od dana pristupanja. Ta obavijest uklju čuje 
podatke o pravnoj osnovi za svaku mjeru. Za postoje će mjere potpore i planove dodjele ili izmjene potpore o kojima 
je Komisija obaviještena prije dana pristupanja smatra se da je obavijest dana na dan pristupanja. Komisija objavljuje 
popis takvih potpora.  
Te se mjere potpore smatraju „postoje ćim” potporama u smislu članka 108. stavka 1. UFEU-a tijekom razdoblja od tri 
godine od dana pristupanja.HR L 300/62 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) SL L 171, 23.6.2006., str. 35. i SL L 326M, 10.12.2010., str. 70.  
( 2 ) SL L 209, 11.8.2005., str. 1.
U razdoblju od tri godine od dana pristupanja Hrvatska, kada je to potrebno, mijenja te mjere potpore radi 
uskla đivanja sa smjernicama koje primjenjuje Komisija. Nakon tog razdoblja svaka potpora za koju se utvrdi da 
nije uskla đena s navedenim smjernicama smatra se novom potporom.  
5. CARINSKA UNIJA  
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, dio tre ći, glava II., Slobodno kretanje robe, poglavlje 1., Carinska unija  
31992 R 2913: Uredba Vije ća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 
19.10.1992., str. 1.).  
31993 R 2454: Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvr đivanju odredaba za provedbu Uredbe 
Vije ća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).  
Uredba Vije ća (EEZ) br. 2913/92 i Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na Hrvatsku prema sljede ćim 
posebnim odredbama:  
DOKAZ O STATUSU UNIJE (TRGOVINA UNUTAR PROŠIRENE UNIJE)  
1. Neovisno o članku 20. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92, roba koja je na dan pristupanja u privremenom smještaju ili 
je stavljena u neko od carinskih postupanja i postupaka iz članka 4. to čke 15. podto čke (b) i to čke 16. podto čaka (b) 
do (h) navedene Uredbe u proširenoj Uniji, ili koja se prevozi nakon što je bila podvrgnuta izvoznim formalnostima 
unutar proširene Unije, osloba đa se carina i drugih carinskih mjera nakon što je deklarirana za puštanje u slobodni 
promet unutar proširene Unije pod uvjetom da se predo či jedno od sljede ćeg: 
(a) dokaz o povlaštenom podrijetlu koji je propisno izdan ili sastavljen prije dana pristupanja na temelju SSP-a;  
(b) bilo koji dokaz o statusu Unije iz članka 314.c Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93;  
(c) karnet ATA izdan prije dana pristupanja u sadašnjoj državi članici ili u Hrvatskoj.  
2. Za potrebe izdavanja dokaza iz stavka 1. to čke (b) u pogledu situacije na dan pristupanja te, osim toga, uzimaju ći u 
obzir odredbe članka 4. to čke 7. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92, pojam „roba Zajednice” ozna čava robu:  
— u cijelosti dobivenu na državnom podru čju Hrvatske pod uvjetima jednakim onima iz članka 23. Uredbe Vije ća 
(EEZ) br. 2913/92 i koja ne uklju čuje robu uvezenu iz ostalih zemalja ili podru čja, 
— uvezenu iz zemalja ili podru čja osim Hrvatske i koja je puštena u slobodni promet u Hrvatskoj, ili  
— dobivenu ili proizvedenu u Hrvatskoj, i to samo od robe navedene u drugoj alineji ili od robe navedene u prvoj i 
drugoj alineji.  
3. Za potrebe provjere dokaza iz stavka 1. to čke (a) primjenjuju se odredbe o definiciji „proizvodâ s podrijetlom” i 
metodama administrativne suradnje iz SSP-a. Zahtjeve za naknadnu provjeru takvog dokaza prihva ćaju nadležna 
carinska tijela sadašnjih država članica i Hrvatske u razdoblju od tri godine od izdavanja ili sastavljanja doti čnog 
dokaza o podrijetlu te ih navedena tijela mogu podnijeti u razdoblju od tri godine od prihva ćanja dokaza o podrijetlu 
kao prilog deklaraciji za puštanje robe u slobodni promet.  
DOKAZ O POVLAŠTENOM PODRIJETLU (TRGOVINA S TRE ĆIM ZEMLJAMA, UKLJU ČUJU ĆI TURSKU, U OKVIRU 
PREFERENCIJALNIH SPORAZUMA O POLJOPRIVREDI, UGLJENU I PROIZVODIMA OD ČELIKA)  
4. Ne dovode ći u pitanje primjenu bilo koje mjere koja proizlazi iz zajedni čke trgovinske politike, dokaz o podrijetlu 
koji pravilno izdaju tre će zemlje ili koji je sastavljen u okviru preferencijalnih sporazuma koje je Hrvatska sklopila s 
navedenim tre ćim zemljama prihva ća se u Hrvatskoj, pod uvjetom:  
(a) da stjecanje takvog podrijetla daje pravo na povlašteno tarifno postupanje na temelju povlaštenih tarifnih mjera 
sadržanih u sporazumima ili aranžmanima koje je Unija sklopila s navedenim tre ćim zemljama ili skupinama 
tre ćih zemalja ili usvojila u odnosu na navedene tre će zemlje ili skupine tre ćih zemalja, kako je navedeno u 
članku 20. stavku 3. to čkama (d) i (e) Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92;  
(b) da su dokaz o podrijetlu i prijevozne isprave izdani ili sastavljeni najkasnije na dan prije dana pristupanja; i  
(c) da je dokaz o podrijetlu podnesen carinskim tijelima u razdoblju od četiri mjeseca od dana pristupanja.  
Ako je roba u Hrvatskoj deklarirana za puštanje u slobodni promet prije dana pristupanja, dokaz o podrijetlu 
naknadno izdan ili sastavljen na temelju preferencijalnih sporazuma koji su na snazi u Hrvatskoj na dan puštanja 
u slobodni promet tako đer može biti prihva ćen u Hrvatskoj pod uvjetom da se takav dokaz o podrijetlu podnese 
carinskim tijelima u razdoblju od četiri mjeseca od dana pristupanja.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/63
5. Hrvatskoj se dopušta zadržavanje odobrenja kojima se u okviru sporazuma sklopljenih s tre ćim zemljama odobravao 
status „ovlaštenih izvoznika” pod uvjetom:  
(a) da je takva odredba tako đer predvi đena u sporazumima ili aranžmanima koje je prije dana pristupanja Unija 
sklopila s navedenim tre ćim zemljama ili skupinama tre ćih zemalja ili usvojila u odnosu na navedene tre će zemlje 
ili skupine tre ćih zemalja; i  
(b) da ovlašteni izvoznici primjenjuju pravila o podrijetlu predvi đena u navedenim sporazumima ili aranžmanima.  
Navedena odobrenja, najkasnije godinu dana od dana pristupanja, Hrvatska zamjenjuje novim odobrenjima izdanima 
u skladu s uvjetima iz zakonodavstva Unije.  
6. Za potrebe provjere dokaza iz stavka 4. primjenjuju se odredbe o definiciji „proizvodâ s podrijetlom” i metodama 
administrativne suradnje odgovaraju ćih sporazuma ili aranžmana. Zahtjeve za naknadnu provjeru takvog dokaza 
prihva ćaju nadležna carinska tijela sadašnjih država članica i Hrvatske u razdoblju od tri godine od izdavanja ili 
sastavljanja doti čnog dokaza o podrijetlu te ih navedena tijela mogu podnijeti u razdoblju od tri godine od prihva ­ 
ćanja dokaza o podrijetlu kao prilog deklaraciji za puštanje robe u slobodni promet.  
7. Ne dovode ći u pitanje primjenu bilo koje mjere koja proizlazi iz zajedni čke trgovinske politike, dokaz o podrijetlu 
koji naknadno izdaju ili sastave tre će zemlje u okviru preferencijalnih sporazuma ili aranžmana koje je Unija sklopila 
s navedenim tre ćim zemljama ili usvojila u odnosu na navedene tre će zemlje prihva ća se u Hrvatskoj za puštanje u 
slobodni promet robe koja je na dan pristupanja u prijevozu ili u privremenom smještaju, u carinskom skladištu ili u 
slobodnoj zoni u jednoj od navedenih tre ćih zemalja ili u Hrvatskoj, pod uvjetom da u Hrvatskoj, u trenutku 
izdavanja prijevoznih isprava, za doti čne proizvode nije bilo na snazi sporazuma o slobodnoj trgovini s tre ćom 
zemljom i pod uvjetom:  
(a) da stjecanje takvog podrijetla daje pravo na povlašteno tarifno postupanje na temelju povlaštenih tarifnih mjera 
sadržanih u sporazumima ili aranžmanima koje je Unija sklopila s tre ćim zemljama ili skupinama tre ćih zemalja 
ili usvojila u odnosu na tre će zemlje ili skupine tre ćih zemalja, kako je navedeno u članku 20. stavku 3. to čkama 
(d) i (e) Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92;  
(b) da su prijevozne isprave izdane najkasnije na dan prije dana pristupanja; i  
(c) da je naknadno izdan ili sastavljen dokaz o podrijetlu podnesen carinskim tijelima u razdoblju od četiri mjeseca 
od dana pristupanja.  
8. Za potrebe provjere dokazâ iz stavka 7. primjenjuju se odredbe o definiciji „proizvodâ s podrijetlom” i metodama 
administrativne suradnje odgovaraju ćih sporazuma ili aranžmana.  
DOKAZ O STATUSU NA TEMELJU ODREDABA O SLOBODNOM PROMETU ZA INDUSTRIJSKE PROIZVODE 
UNUTAR CARINSKE UNIJE EU-TURSKA  
9. Dokaz o podrijetlu koji je pravilno izdala ili sastavila Turska ili Hrvatska u okviru preferencijalnih trgovinskih 
sporazuma koji se primjenjuju izme đu njih i kojima se predvi đa zabrana povrata ili izuze će od pla ćanja carina za 
doti čnu robu prihva ća se u doti čnim zemljama kao dokaz o statusu na temelju odredaba o slobodnom prometu za 
industrijske proizvode, utvr đenih u Odluci br. 1/95 Vije ća za pridruživanje EZ-Turska od 22. prosinca 1995. o 
provedbi završne faze Carinske unije (  1 ) (dalje u tekstu: „Odluka br. 1/95”) pod uvjetom:  
(a) da su dokaz o podrijetlu i prijevozne isprave izdani ili sastavljeni najkasnije na dan prije dana pristupanja; i  
(b) da je dokaz o podrijetlu podnesen carinskim tijelima u razdoblju od četiri mjeseca od dana pristupanja.  
Ako je roba u Turskoj ili u Hrvatskoj deklarirana za puštanje u slobodni promet prije dana pristupanja, u okviru 
preferencijalnih trgovinskih sporazuma iz prvog podstavka, dokaz o podrijetlu naknadno izdan ili sastavljen na 
temelju navedenih sporazuma tako đer može biti prihva ćen pod uvjetom da se podnese carinskim tijelima u razdoblju 
od četiri mjeseca od dana pristupanja.  
10. Za potrebe provjere dokaza iz stavka 9. primjenjuju se odredbe o definiciji „proizvodâ s podrijetlom” i metodama 
administrativne suradnje odgovaraju ćih preferencijalnih sporazuma. Zahtjeve za naknadnu provjeru takvog dokaza 
prihva ćaju nadležna carinska tijela sadašnjih država članica i Hrvatske u razdoblju od tri godine od izdavanja ili 
sastavljanja doti čnog dokaza o podrijetlu te ih navedena tijela mogu podnijeti u razdoblju od tri godine od prihva ­ 
ćanja dokaza o podrijetlu kao prilog deklaraciji za puštanje robe u slobodni promet.HR L 300/64 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) SL L 35, 13.2.1996., str. 1.
11. Ne dovode ći u pitanje primjenu bilo koje mjere koja proizlazi iz zajedni čke trgovinske politike, potvrda o kretanju 
robe A.TR izdana na temelju odredaba o slobodnom prometu za industrijske proizvode, utvr đenih u Odluci br. 1/95, 
prihva ća se u Hrvatskoj za puštanje u slobodni promet robe koja je na dan pristupanja u prijevozu unutar Unije ili 
Turske nakon obavljenih izvoznih formalnosti ili u privremenom smještaju ili u carinskom postupku iz članka 4. 
to čke 16. podto čaka (b) do (h) Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92, u Turskoj ili u Hrvatskoj, pod uvjetom:  
(a) da za doti čnu robu nije podnesen dokaz o podrijetlu iz stavka 9.;  
(b) da je roba u skladu s uvjetima za provedbu odredaba o slobodnom prometu za industrijske proizvode;  
(c) da su prijevozne isprave izdane najkasnije na dan prije dana pristupanja; i  
(d) da je potvrda o kretanju robe A.TR podnesena carinskim tijelima u razdoblju od četiri mjeseca od dana 
pristupanja.  
12. Za potrebe provjere potvrda o kretanju robe A.TR iz stavka 11. primjenjuju se odredbe o izdavanju potvrda o 
kretanju robe A.TR i metodama administrativne suradnje iz Odluke br. 1/2006 Odbora za carinsku suradnju 
EZ-Turska od 26. srpnja 2006. o utvr đivanju detaljnih pravila za primjenu Odluke br. 1/95 Vije ća za pridruživanje 
EZ-Turska (  1 ). 
CARINSKI POSTUPCI  
13. Privremeni smještaj i carinski postupci iz članka 4. to čke 16. podto čaka (b) do (h) Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92 
koji su po čeli prije pristupanja završavaju se ili se zaklju čuju pod uvjetima iz zakonodavstva Unije.  
Ako završetak ili zaklju čenje postupka prouzro či nastanak carinskog duga, iznos uvozne carine koju je potrebno 
platiti je onaj iznos koji je na snazi u vrijeme nastanka carinskog duga u skladu sa Zajedni čkom carinskom tarifom te 
se pla ćeni iznos smatra vlastitim sredstvima Unije.  
14. Postupci koji ure đuju carinsko skladištenje utvr đeni u člancima 84. do 90. i 98. do 113. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 
2913/92 i u člancima 496. do 535. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na Hrvatsku prema sljede ćim 
posebnim odredbama:  
— ako je iznos carinskog duga odre đen na temelju vrste uvezene robe i ako je deklaracija o stavljanju robe u 
postupak bila prihva ćena prije dana pristupanja, razvrstavanje u carinsku tarifu, koli čina, vrijednost u carinske 
svrhe i podrijetlo uvezene robe u trenutku stavljanja u postupak proizlazi iz zakonodavstva koje se primjenjuje u 
Hrvatskoj na dan prihva ćanja deklaracije od strane carinskih tijela.  
15. Postupci koji ure đuju unutarnju proizvodnju utvr đeni u člancima 84. do 90. i 114. do 129. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 
2913/92 i u člancima 496. do 523. i 536. do 550. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na Hrvatsku 
prema sljede ćim posebnim odredbama:  
— ako je iznos carinskog duga odre đen na temelju vrste uvezene robe i ako je deklaracija o stavljanju robe u 
postupak bila prihva ćena prije dana pristupanja, razvrstavanje u carinsku tarifu, koli čina, vrijednost u carinske 
svrhe i podrijetlo uvezene robe u trenutku stavljanja u postupak proizlazi iz zakonodavstva koje se primjenjuje u 
Hrvatskoj na dan prihva ćanja deklaracije od strane carinskih tijela,  
— ako zaklju čenje postupka prouzro či nastanak carinskog duga, kako bi se zadržala jednakost izme đu korisnika 
odobrenja s poslovnim nastanom u sadašnjim državama članicama i onih u Hrvatskoj, pla ća se kompenzacijska 
kamata na uvozne carine koje se od dana pristupanja duguju u skladu s uvjetima iz zakonodavstva Unije,  
— ako je deklaracija za unutarnju proizvodnju bila prihva ćena u okviru sustava povrata i ako je carinski dug za koji 
se traži povrat nastao prije dana pristupanja, povrat izvršava Hrvatska na vlastiti trošak u skladu s uvjetima iz 
zakonodavstva Unije.  
16. Postupci koji ure đuju privremeni uvoz utvr đeni u člancima 84. do 90. i 137. do 144. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 
2913/92 i u člancima 496. do 523. i 553. do 584. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na Hrvatsku 
prema sljede ćim posebnim odredbama:  
— ako je iznos carinskog duga odre đen na temelju vrste uvezene robe i ako je deklaracija o stavljanju robe u 
postupak bila prihva ćena prije dana pristupanja, razvrstavanje u carinsku tarifu, koli čina, vrijednost u carinske 
svrhe i podrijetlo uvezene robe u trenutku stavljanja u postupak proizlazi iz zakonodavstva koje se primjenjuje u 
Hrvatskoj na dan prihva ćanja deklaracije od strane carinskih tijela,HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/65  
( 1 ) SL L 265, 26.9.2006., str. 18.
— ako zaklju čenje postupka prouzro či nastanak carinskog duga, kako bi se zadržala jednakost izme đu korisnika 
odobrenja s poslovnim nastanom u sadašnjim državama članicama i onih u Hrvatskoj, pla ća se kompenzacijska 
kamata na uvozne carine koje se od dana pristupanja duguju u skladu s uvjetima iz zakonodavstva Unije.  
17. Postupci koji ure đuju vanjsku proizvodnju utvr đeni u člancima 84. do 90. i 145. do 160. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 
2913/92 i u člancima 496. do 523. i 585. do 592. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na Hrvatsku 
prema sljede ćim posebnim odredbama:  
— članak 591. drugi stavak Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuje se  mutatis mutandis  na privremeno 
izvezenu robu koja je bila privremeno izvezena iz Hrvatske prije dana pristupanja.  
OSTALE ODREDBE  
18. Odobrenja koja je Hrvatska izdala prije dana pristupanja za provedbu carinskih postupaka iz članka 4. to čke 16. 
podto čaka (d), (e) i (g) ili za status ovlaštenih gospodarskih subjekata iz članka 5.a stavka 2. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 
2913/92 vrijede do isteka njihove valjanosti ili godinu dana od dana pristupanja, ovisno o tome što je ranije.  
19. Postupci koji ure đuju nastanak carinskog duga, knjiženje i naknadnu naplatu utvr đeni u člancima 201. do 232. 
Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92 i u člancima 859. do 876.a Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na 
Hrvatsku prema sljede ćim posebnim odredbama:  
— naplata se izvršava u skladu s uvjetima iz zakonodavstva Unije. Me đutim, ako je carinski dug nastao prije dana 
pristupanja, naplatu izvršava Hrvatska u svoju korist, u skladu s uvjetima na snazi u Hrvatskoj prije pristupanja.  
20. Postupci koji ure đuju povrat i otpust carine utvr đeni u člancima 235. do 242. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2913/92 i u 
člancima 877. do 912. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na Hrvatsku prema sljede ćim posebnim 
odredbama:  
— povrat i otpust carine izvršava se u skladu s uvjetima iz zakonodavstva Unije. Me đutim, ako se carina za koju se 
zahtijeva povrat ili otpust odnosi na carinski dug koji je nastao prije dana pristupanja, povrat i otpust carine 
izvršava Hrvatska na vlastiti trošak u skladu s uvjetima na snazi u Hrvatskoj prije pristupanja.HR L 300/66 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Dodatak PRILOGU IV.  
Popis postoje ćih mjera potpore iz stavka 1. to čke (b) mehanizma postoje ćih potpora predvi đenog u odjeljku 2. 
(„Politika tržišnog natjecanja”)  
Napomena: Mjere potpore navedene u ovom Dodatku smatraju se postoje ćim potporama samo u svrhu primjene 
mehanizma postoje ćih potpora predvi đenog u odjeljku 2. u mjeri u kojoj potpadaju pod podru čje primjene 
njegova stavka 1.  
Broj registracije  
Naslov (izvornik)  Datum odobrenja 
od strane Agencije 
za zaštitu tržišnog 
natjecanja  Trajanje  
DČ Br.  God.  
HR 1  2011.  Zakon o slobodnim zonama (NN 44/96, 92/05, 
85/08)  17.6.2008.  31.12.2016.  
HR 3  2011.  Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji (NN 137/10)  21.10.2010.  neograni čeno 
HR 4  2011  Odluka o otvorenosti Zra čne luke Osijek d.o.o. u 
razdoblju od 2009. do 2013. godine, od 20. velja če 
2009. i 24. travnja 2009.  25.5.2009.  31.12.2013.  
HR 5  2011.  Program financiranja nakladništva od 2011. do 2013.  10.2.2011.  31.12.2013.  
HR 6  2011  Naknadno odobrenje državnih potpora poduzetniku 
Rockwool Adriatic d.o.o.  30.12.2010.  31.12.2015.  
HR 9  2011  Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazo ­
vanju 
(NN 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 46/07)  1.2.2007.  31.12.2014.  
HR 10  2011.  Odluka o obvezi otvorenosti Zra čne luke Rijeka d.o.o. 
za javni zra čni promet u razdoblju od 2010. do 
2014., od 25. sije čnja 2010. i 3. studenoga 2010.  10.3.2011.  31.12.2014.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/67
PRILOG V.  
Popis iz članka 18. Akta o pristupanju: prijelazne mjere  
1. SLOBODNO KRETANJE ROBE  
32001 L 0083: Direktiva 2001/83/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice koji 
se odnosi na lijekove za ljudsku uporabu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).  
Odstupaju ći od zahtjeva kakvo će, sigurnosti primjene i djelotvornosti utvr đenih u Direktivi 2001/83/EZ, odobrenja za 
stavljanje u promet lijekova koji ne podliježu članku 3. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskoga parlamenta i 
Vije ća od 31. ožujka 2004. o utvr đivanju postupaka Zajednice za odobravanje i nadzor nad lijekovima za ljudsku i 
veterinarsku uporabu i o osnivanju Europske agencije za lijekove (  1 ) i koji su na popisu (u Dodatku ovom Prilogu, koji je 
dostavila Hrvatska), koja su dana u skladu s hrvatskim zakonodavstvom prije dana pristupanja, ostaju važe ća sve do 
njihove obnove u skladu s pravnom ste čevinom Unije ili do isteka četiri godine od dana pristupanja, ovisno o tome što je 
ranije.  
Odobrenja za stavljanje u promet obuhva ćena ovim odstupanjem ne mogu koristiti pogodnosti me đusobnog priznavanja 
u državama članicama sve dok ti lijekovi ne budu odobreni u skladu s Direktivom 2001/83/EZ.  
Nacionalna odobrenja za stavljanje u promet dana u skladu s nacionalnim zakonodavstvom prije pristupanja, koja nisu 
obuhva ćena ovim odstupanjem, te sva nova odobrenja za stavljanje u promet moraju od dana pristupanja biti u skladu s 
Direktivom 2001/83/EZ.  
2. SLOBODNO KRETANJE OSOBA  
Ugovor o funkcioniranju Europske unije  
31996 L 0071: Direktiva 96/71/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 16. prosinca 1996. o upu ćivanju radnika u okviru 
pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1.).  
32004 L 0038: Direktiva 2004/38/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 29. travnja 2004. o pravu gra đana Unije i 
članova njihovih obitelji na slobodu kretanja i boravka na državnom podru čju država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 
1612/68 i stavljanju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 
90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).  
32011 R 0492: Uredba (EU) br. 492/2011 Europskoga parlamenta i Vije ća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika 
unutar Unije (SL L 141, 27.5.2011., str. 1.).  
1. Članak 45. i članak 56. prvi stavak UFEU-a, kad je rije č o slobodi kretanja radnika i slobodi pružanja usluga koja 
uklju čuje privremeno kretanje radnika kako je odre đeno u članku 1. Direktive 96/71/EZ, izme đu Hrvatske s jedne 
strane i svake od sadašnjih država članica s druge strane u cijelosti se primjenjuju samo podložno prijelaznim 
odredbama utvr đenima u stavcima 2. do 13.  
2. Odstupaju ći od članaka 1. do 6. Uredbe (EU) br. 492/2011, do kraja razdoblja od dvije godine od dana pristupanja 
sadašnje države članice primjenjuju nacionalne mjere ili mjere koje proizlaze iz dvostranih sporazuma, koje ure đuju 
pristup hrvatskih državljana njihovim tržištima rada. Sadašnje države članice mogu nastaviti primjenjivati te mjere do 
kraja razdoblja od pet godina od dana pristupanja.  
Hrvatski državljani koji na dan pristupanja zakonito rade u sadašnjoj državi članici i kojima je odobren pristup tržištu 
rada te države članice u neprekinutom razdoblju od 12 mjeseci ili dulje uživaju pristup tržištu rada te države članice, 
ali ne i tržištima rada ostalih država članica koje primjenjuju nacionalne mjere.  
Hrvatski državljani kojima je nakon pristupanja odobren pristup tržištu rada sadašnje države članice u neprekinutom 
razdoblju od 12 mjeseci ili dulje tako đer uživaju ista prava.  
Hrvatski državljani iz drugog i tre ćeg podstavka prestaju uživati prava iz tih podstavaka ako dobrovoljno napuste 
tržište rada doti čne sadašnje države članice.  
Hrvatski državljani koji na dan pristupanja ili tijekom razdoblja primjene nacionalnih mjera zakonito rade u sadašnjoj 
državi članici i kojima je odobren pristup tržištu rada te države članice u razdoblju kra ćem od 12 mjeseci ne uživaju 
prava iz drugog i tre ćeg podstavka.  
3. Prije kraja razdoblja od dvije godine od dana pristupanja Vije će na temelju izvješ ća Komisije preispituje djelovanje 
prijelaznih odredaba utvr đenih u stavku 2.  
Po završetku tog preispitivanja, a najkasnije na kraju razdoblja od dvije godine od dana pristupanja, sadašnje države 
članice obavješ ćuju Komisiju o tome nastavljaju li primjenjivati nacionalne mjere ili mjere koje proizlaze iz dvostranih 
sporazuma ili od tog trenutka primjenjuju članke 1. do 6. Uredbe (EU) br. 492/2011. U nedostatku takve obavijesti 
primjenjuju se članci 1. do 6. Uredbe (EU) br. 492/2011.HR L 300/68 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) SL L 136, 30.4.2004., str. 1.
4. Na zahtjev Hrvatske može se provesti još jedno preispitivanje. Primjenjuje se postupak iz stavka 3. koji se mora 
dovršiti u roku od šest mjeseci od zaprimanja zahtjeva Hrvatske.  
5. Država članica koja zadrži nacionalne mjere ili mjere koje proizlaze iz dvostranih sporazuma na kraju razdoblja od 
pet godina iz stavka 2. može, u slu čaju ozbiljnih poreme ćaja na vlastitom tržištu rada ili prijetnje od takvih 
poreme ćaja, nakon što obavijesti Komisiju, nastaviti primjenjivati te mjere do kraja razdoblja od sedam godina od 
dana pristupanja. U nedostatku takve obavijesti primjenjuju se članci 1. do 6. Uredbe (EU) br. 492/2011.  
6. Tijekom razdoblja od sedam godina od dana pristupanja, one države članice u kojima se, na temelju stavaka 3., 4. ili 
5., na hrvatske državljane primjenjuju članci 1. do 6. Uredbe (EU) br. 492/2011, a koje državljanima Hrvatske izdaju 
radne dozvole za potrebe pra ćenja stanja tijekom tog razdoblja, čine to automatski.  
7. One države članice u kojima se, na temelju stavaka 3., 4. ili 5., na hrvatske državljane primjenjuju članci 1. do 6. 
Uredbe (EU) br. 492/2011 mogu primijeniti postupke odre đene u drugom i tre ćem podstavku ovog stavka sve do 
isteka razdoblja od sedam godina od dana pristupanja.  
Ako država članica iz prvog podstavka pretrpi ili predvidi poreme ćaje na svojem tržištu rada koji bi mogli ozbiljno 
ugroziti životni standard ili razinu zaposlenosti u odre đenoj regiji ili zanimanju, ta država članica o tome obavješ ćuje 
Komisiju i ostale države članice te im dostavlja sve relevantne pojedinosti. Na temelju tih podataka država članica 
može od Komisije zatražiti da izjavi da se primjena članaka 1. do 6. Uredbe (EU) br. 492/2011 u cijelosti ili 
djelomice suspendira s ciljem normalizacije stanja u toj regiji ili zanimanju. Komisija donosi odluku o suspenziji 
te o njezinu trajanju i opsegu najkasnije dva tjedna od zaprimanja takvog zahtjeva i o svojoj odluci obavješ ćuje 
Vije će. Svaka država članica može, u roku od dva tjedna od odluke Komisije, od Vije ća zatražiti poništenje ili izmjenu 
te odluke. Vije će kvalificiranom ve ćinom odlu čuje o takvom zahtjevu u roku od dva tjedna.  
U hitnim i izvanrednim slu čajevima država članica iz prvog podstavka može suspendirati primjenu članaka 1. do 6. 
Uredbe (EU) br. 492/2011, nakon čega Komisiji upu ćuje obrazloženu naknadnu obavijest.  
8. Sve dok je primjena članaka 1. do 6. Uredbe (EU) br. 492/2011 suspendirana na temelju gornjih stavaka 2. do 5. i 
stavka 7., članak 23. Direktive 2004/38/EZ se, kad je rije č o pravu članova obitelji radnika da zasnuju radni odnos, u 
Hrvatskoj primjenjuje u pogledu državljana sadašnjih država članica, a u sadašnjim državama članicama u pogledu 
hrvatskih državljana pod sljede ćim uvjetima:  
— bra čni drug radnika i njihovi potomci koji su mla đi od 21 godine ili su uzdržavani, koji zakonito borave s 
radnikom na državnom podru čju države članice na dan pristupanja, nakon pristupanja imaju izravan pristup 
tržištu rada te države članice. To se ne odnosi na članove obitelji radnika kojem je zakonito odobren pristup 
tržištu rada te države članice u razdoblju kra ćem od 12 mjeseci;  
— bra čni drug radnika i njihovi potomci koji su mla đi od 21 godine ili su uzdržavani, koji zakonito borave s 
radnikom na podru čju države članice od dana kasnijeg od dana pristupanja, a tijekom razdoblja primjene gore 
utvr đenih prijelaznih odredaba, imaju pristup tržištu rada doti čne države članice nakon što u doti čnoj državi 
članici borave najmanje 18 mjeseci ili od tre će godine od dana pristupanja, ovisno o tome što je ranije.  
Ove odredbe ne dovode u pitanje povoljnije mjere, bilo da su nacionalne mjere ili mjere koje proizlaze iz dvostranih 
sporazuma.  
9. U mjeri u kojoj se odredbe Direktive 2004/38/EZ, kojima se preuzimaju odredbe Direktive Vije ća 68/360/EEZ od 
15. listopada 1968. o ukidanju ograni čenja kretanja i boravišta unutar Zajednice za radnike država članica i njihove 
obitelji (  1 ), ne mogu primjenjivati odvojeno od odredaba Uredbe (EU) br. 492/2011 čija se primjena odga đa na 
temelju stavaka 2. do 5. te stavaka 7. i 8., Hrvatska i sadašnje države članice mogu odstupiti od tih odredaba u mjeri 
u kojoj je to potrebno za primjenu stavaka 2. do 5. te stavaka 7. i 8.  
10. Sve dok sadašnje države članice primjenjuju nacionalne mjere ili mjere koje proizlaze iz dvostranih sporazuma u 
skladu s gore utvr đenim prijelaznim odredbama, Hrvatska može zadržati na snazi istovrsne mjere u odnosu na 
državljane doti čne države članice ili doti čnih država članica.  
11. Svaka sadašnja država članica koja primjenjuje nacionalne mjere u skladu sa stavcima 2. do 5. i stavcima 7. do 9., 
može, sukladno svojem nacionalnom pravu, uvesti ve ću slobodu kretanja od one koja je postojala na dan pristupanja, 
uklju čuju ći i potpuni pristup tržištu rada. Od tre će godine od dana pristupanja svaka sadašnja država članica koja 
primjenjuje nacionalne mjere može u bilo kojem trenutku odlu čiti da umjesto njih primjenjuje članke 1. do 6. Uredbe 
(EU) br. 492/2011. Komisiju se obavješ ćuje o svakoj takvoj odluci.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/69  
( 1 ) SL L 257, 19.10.1968., str. 13. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003. (SL L 236, 23.9.2003., str.  33.) i 
stavljena izvan snage Direktivom Europskoga parlamenta i Vije ća 2004/38/EZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.) s u činkom od 30. travnja 
2006.
12. U svrhu rješavanja ozbiljnih poreme ćaja ili prijetnje od ozbiljnih poreme ćaja u odre đenim osjetljivim uslužnim 
sektorima na tržištima rada Njema čke i Austrije, koji bi se u odre đenim regijama mogli pojaviti kao posljedica 
transnacionalnog pružanja usluga, kako je odre đeno u članku 1. Direktive 96/71/EZ, a sve dok one, u skladu s gore 
utvr đenim prijelaznim odredbama, primjenjuju nacionalne mjere ili mjere koje proizlaze iz dvostranih sporazuma o 
slobodnom kretanju hrvatskih radnika, Njema čka i Austrija mogu, nakon što obavijeste Komisiju, odstupiti od članka 
56. prvog stavka UFEU-a kako bi, u kontekstu pružanja usluga od strane trgova čkih društava osnovanih u Hrvatskoj, 
ograni čile privremeno kretanje radnika čije pravo na zasnivanje radnog odnosa u Njema čkoj i Austriji podliježe 
nacionalnim mjerama.  
Popis uslužnih sektora koji se mogu obuhvatiti ovim odstupanjem je kako slijedi:  
— u Njema čkoj: 
Sektor  NACE (*) šifra, osim ako je druk čije odre đeno 
Gra đevinarstvo, uklju čuju ći s njime povezane grane  45.1 do 4, 
Djelatnosti navedene u Prilogu Direktivi 96/71/EZ  
Industrijsko čišćenje  74.70 Industrijsko čišćenje  
Ostale usluge  74.87 Samo djelatnosti stru čnjaka za unutarnje 
ure đenje  
(*) NACE: vidi 31990 R 3037: Uredba Vije ća (EEZ) br. 3037/90 od 9. listopada 1990. o statisti čkoj 
klasifikaciji ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici (SL L 293, 24.10.1990., str. 1.),  
— u Austriji: 
Sektor  NACE (*) šifra, osim ako je druk čije odre đeno 
Djelatnosti hortikulturnih usluga  01.41  
Rezanje, oblikovanje i završna obrada kamena  26.7  
Proizvodnja metalnih konstrukcija i dijelova konstrukcija  28.11  
Gra đevinarstvo, uklju čuju ći s njime povezane grane  45.1 to 4; 
Djelatnosti navedene u Prilogu Direktivi 
96/71/EZ  
Zaštitarske djelatnosti  74.60  
Industrijsko čišćenje  74.70  
Njega u ku ći 85.14  
Socijalni rad i djelatnosti bez smještaja  85.32  
(*) NACE: vidi 31990 R 3037: Uredba Vije ća (EEZ) br. 3037/90 od 9. listopada 1990. o statisti čkoj 
klasifikaciji ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici (SL L 293, 24.10.1990., str. 1.).  
U mjeri u kojoj Njema čka ili Austrija odstupe od članka 56. prvog stavka UFEU-a, u skladu s prvim i drugim 
podstavkom ovog stavka, Hrvatska može, nakon što obavijesti Komisiju, poduzeti istovrsne mjere.  
Učinak primjene ovog stavka ne smije imati za posljedicu restriktivnije uvjete za privremeno kretanje radnika u 
kontekstu transnacionalnog pružanja usluga izme đu Njema čke ili Austrije i Hrvatske od uvjeta koji su na snazi na 
dan potpisivanja Ugovora o pristupanju.  
13. U činak primjene stavaka 2. do 5. i stavaka 7. do 11. ne smije imati za posljedicu restriktivnije uvjete za pristup 
hrvatskih državljana tržištima rada sadašnjih država članica od uvjeta koji su na snazi na dan potpisivanja Ugovora o 
pristupanju.  
Neovisno o primjeni odredaba utvr đenih u stavcima 1. do 12., sadašnje države članice, kad je rije č o pristupu svojim 
tržištima rada tijekom bilo kojeg razdoblja u kojem se primjenjuju nacionalne mjere ili mjere koje proizlaze iz 
dvostranih sporazuma, daju prednost radnicima koji su državljani država članica pred radnicima koji su državljani 
tre ćih zemalja.HR L 300/70 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Prema hrvatskim radnicima migrantima i njihovim obiteljima koji zakonito borave i rade u nekoj drugoj državi 
članici, odnosno prema radnicima migrantima iz drugih država članica i njihovim obiteljima koji zakonito borave i 
rade u Hrvatskoj, ne smije se postupati restriktivnije nego prema radnicima migrantima iz tre ćih zemalja i njihovim 
obiteljima koji borave i rade u toj državi članici, odnosno u Hrvatskoj. Nadalje, u primjeni na čela povlaštenosti Unije 
radnici migranti iz tre ćih zemalja koji borave i rade u Hrvatskoj ne smiju imati povoljniji tretman od državljana 
Hrvatske.  
3. SLOBODNO KRETANJE KAPITALA  
Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije  
Neovisno o obvezama iz ugovorâ na kojima se temelji Europska unija, Hrvatska može tijekom sedam godina od dana 
pristupanja zadržati na snazi ograni čenja utvr đena u njezinu Zakonu o poljoprivrednom zemljištu (NN 152/08), koja su 
na snazi na dan potpisivanja Ugovora o pristupanju, a odnose se na stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta od 
strane državljana druge države članice, od strane državljana država stranaka Sporazuma o Europskom gospodarskom 
prostoru (SEGP) i od strane pravnih osoba osnovanih u skladu s pravom druge države članice ili države stranke SEGP-a. 
Me đutim, državljanin države članice ili pravna osoba osnovana u skladu s pravom druge države članice ni u kojem slu čaju 
ne smije imati nepovoljniji tretman prilikom stjecanja vlasništva poljoprivrednog zemljišta od tretmana koji ima na dan 
potpisivanja Ugovora o pristupanju niti smije imati restriktivniji tretman od državljanina ili pravne osobe neke tre će 
države.  
Na samozaposlene poljoprivrednike, koji su državljani druge države članice i koji se žele poslovno nastaniti i boraviti u 
Hrvatskoj, ne primjenjuju se odredbe prvog stavka niti bilo koja druga pravila i postupci osim onih koji se primjenjuju na 
državljane Hrvatske.  
Op će preispitivanje ove prijelazne mjere provodi se do kraja tre će godine od dana pristupanja. U tu svrhu Komisija Vije ću 
podnosi izvješ će. Vije će može, odlu čuju ći jednoglasno na prijedlog Komisije, skratiti ili prekinuti prijelazno razdoblje 
navedeno u prvom stavku.  
Ako postoji dovoljno dokaza da bi nakon isteka prijelaznog razdoblja postojali ozbiljni poreme ćaji ili opasnost od 
ozbiljnih poreme ćaja na tržištu poljoprivrednim zemljištem u Hrvatskoj, Komisija na zahtjev Hrvatske odlu čuje o produ ­
ljenju prijelaznog razdoblja za tri godine. Produljenje može biti ograni čeno na odabrana, posebno pogo đena zemljopisna 
podru čja. 
4. POLJOPRIVREDA  
I. PRIJELAZNE MJERE ZA HRVATSKU  
1. 32001 L 0113: Direktiva Vije ća 2001/113/EZ od 20. prosinca 2001. o vo ćnim džemovima, želeima, marmeladama i 
zasla đenom kesten pireu namijenjenima za prehranu ljudi (SL L 10, 12.1.2002., str. 67.).  
Odstupaju ći od obveze utvr đene u članku 8., odobrava se stavljanje na hrvatsko tržište proizvoda ozna čenih nazivima 
„doma ća marmelada” i „ekstra doma ća marmelada” do isteka zaliha koje postoje na dan pristupanja.  
2. 32006 R 0510: Uredba Vije ća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i 
oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (SL L 93, 31.3.2006., str. 12. i SL L 335M, 13.12.2008., 
str. 213.).  
(a) U članku 5. stavku 8. drugi podstavak zamjenjuje se sljede ćim: 
„Bugarska, Rumunjska i Hrvatska donose navedene zakone i druge propise najkasnije godinu dana od dana 
pristupanja svake od njih.”  
(b) U članku 5. stavku 11. prvi podstavak zamjenjuje se sljede ćim: 
„11. U slu čaju Bugarske, Rumunjske i Hrvatske nacionalna zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka 
izvornosti koje postoje na dan njihova pristupanja može se nastaviti dvanaest mjeseci od dana pristupanja svake od 
njih.”  
3. 32007 R 1234: Uredba Vije ća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedni čkog ure đenja 
tržišta poljoprivrednih proizvoda i o posebnim odredbama za odre đene poljoprivredne proizvode (Jedinstvena uredba 
o ZUT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).  
(a) U članku 118.m dodaje se sljede ći stavak:  
„5. Odstupaju ći od stavaka 1. do 4., Hrvatskoj se odobrava stavljanje na tržište u Hrvatskoj ili izvoz u tre će 
zemlje vinâ s oznakom ‚Mlado vino portugizac’ do isteka zaliha koje postoje na dan pristupanja. Hrvatska 
uspostavlja ra čunalnu bazu podataka s podacima o zalihama koje postoje na dan pristupanja te osigurava da 
su te zalihe verificirane i prijavljene Komisiji.”HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/71
(b) U članku 118.s dodaje se sljede ći stavak:  
„5. Za Hrvatsku oznake vinâ objavljene u SL C 116 od 14. travnja 2011. zašti ćene su prema ovoj Uredbi, pod 
uvjetom pozitivnog ishoda postupka prigovora. Komisija ih navodi u registru predvi đenom u članku 118.n.  
Stavci 2. do 4. ovog članka primjenjuju se pod sljede ćim uvjetom: rok iz stavka 3. jest godinu dana od dana 
pristupanja Hrvatske. Rok iz stavka 4. jest četiri godine od dana pristupanja Hrvatske.”  
4. 32009 R 0073: Uredba Vije ća (EZ) br. 73/2009 od 19. sije čnja 2009. o utvr đivanju zajedni čkih pravila za programe 
izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedni čke poljoprivredne politike i utvr đivanju odre đenih programa 
potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju 
izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (SL L 30, 31.1.2009., str. 16.).  
(a) Odstupaju ći od obveze, utvr đene u članku 4. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009, o pridržavanju obaveznih 
zahtjeva za upravljanje navedenih u Prilogu II. navedenoj Uredbi, poljoprivrednici u Hrvatskoj koji primaju 
izravna pla ćanja uklju čuju u opseg višestruke sukladnosti obavezne zahtjeve za upravljanje utvr đene u to čkama 
A, B i C Priloga II. u skladu sa sljede ćim rasporedom: od 1. sije čnja 2014. za to čku A, od 1. sije čnja 2016. za 
to čku B i od 1. sije čnja 2018. za to čku C.  
(b) Iza poglavlja 1. u glavi V. Uredbe (EZ) br. 73/2009 ume ću se sljede ći naslov poglavlja i članak:  
„POGLAVLJE 1.a  
Program jedinstvenih pla ćanja  
Članak 121.a  
Program jedinstvenih pla ćanja u Hrvatskoj  
Za Hrvatsku primjena članaka 4., 5., 23., 24. i 25. nije obvezna do 31. prosinca 2013. u onoj mjeri u kojoj se te 
odredbe odnose na obavezne zahtjeve za upravljanje. Od 1. sije čnja 2014. poljoprivrednik koji prima pla ćanja 
prema programu jedinstvenih pla ćanja u Hrvatskoj ispunjava obavezne zahtjeve za upravljanje iz Priloga II. u 
skladu sa sljede ćim rasporedom:  
(a) zahtjevi iz to čke A Priloga II. primjenjuju se od 1. sije čnja 2014.;  
(b) zahtjevi iz to čke B Priloga II. primjenjuju se od 1. sije čnja 2016.;  
(c) zahtjevi iz to čke C Priloga II. primjenjuju se od 1. sije čnja 2018..”  
II. PRIJELAZNA CARINSKA KVOTA ZA SIROVI ŠE ĆER OD ŠE ĆERNE TRSKE ZA RAFINIRANJE  
U razdoblju do tri tržišne godine od pristupanja Hrvatskoj se odobrava godišnja autonomna  erga omnes  uvozna kvota od 
40 000 tona sirovog še ćera od še ćerne trske za rafiniranje po uvoznoj carini od 98,00 EUR po toni. Ako pregovori s 
ostalim članicama Svjetske trgovinske organizacije prema članku XXIV.6 Op ćeg sporazuma o carinama i trgovini o 
kompenzacijskom uskla đenju nakon pristupanja Hrvatske rezultiraju otvaranjem kompenzacijskih kvota za še ćer prije 
isteka prijelaznog razdoblja, kvota od 40 000 tona dodijeljena Hrvatskoj se ukida, u cijelosti ili djelomi čno, u trenutku 
otvaranja kompenzacijskih kvota za še ćer. Komisija usvaja potrebne provedbene mjere u skladu s postupkom iz članka 
195. stavka 2. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1234/2007 u vezi s člankom 13. stavkom 1. to čkom (b) Uredbe Europskoga 
parlamenta i Vije ća (EU) br. 182/2011.  
III. PRIVREMENE MJERE ZA IZRAVNA PLA ĆANJA ZA HRVATSKU  
Povrat izravnih pla ćanja dodijeljenih poljoprivrednicima za 2013. godinu uvjetovan je primjenom od strane Hrvatske, 
prije pristupanja, pravila jednakih pravilima utvr đenima za takva izravna pla ćanja u Uredbi Vije ća (EZ) br. 73/2009 te u 
Uredbi Komisije (EZ) br. 1120/2009 od 29. listopada 2009. o utvr đivanju detaljnih pravila za provedbu programa 
jedinstvenih pla ćanja predvi đenog u glavi III. Uredbe Vije ća (EZ) br. 73/2009 o utvr đivanju zajedni čkih pravila za 
programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedni čke poljoprivredne politike i utvr đivanju odre đenih 
programa potpore za poljoprivrednike (  1 ), Uredbi Komisije (EZ) br. 1121/2009 od 29. listopada 2009. o utvr đivanju 
detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vije ća (EZ) br. 73/2009 u pogledu programa potpore za poljoprivrednike pred ­
viđenih u glavama IV. i V. navedene Uredbe (  2 ) i Uredbi Komisije (EZ) br. 1122/2009 od 30. studenoga 2009. o 
utvr đivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vije ća (EZ) br. 73/2009 u pogledu višestruke sukladnosti, modulacije 
i integriranog administrativnog i kontrolnog sustava, u okviru programa izravne potpore za poljoprivrednike predvi đenih 
u navedenoj Uredbi, kao i za provedbu Uredbe Vije ća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu višestruke sukladnosti u okviru 
programa potpore predvi đenog za sektor vina (  3 ).HR L 300/72 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) SL L 316, 2.12.2009., str. 1.  
( 2 ) SL L 316, 2.12.2009., str. 27.  
( 3 ) SL L 316, 2.12.2009., str. 65.
5. SIGURNOST HRANE, VETERINARSTVO I FITOSANITARNA POLITIKA  
I. KOKOŠI NESILICE  
31999 L 0074: Direktiva Vije ća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o utvr đivanju minimalnih standarda za zaštitu kokoši 
nesilica (SL L 203, 3.8.1999., str. 53.).  
Odstupaju ći od članka 6. Direktive Vije ća 1999/74/EZ, u odnosu na Hrvatsku, kokoši nesilice koje su u fazi proizvodnje 
na dan pristupanja mogu se zadržati u kavezima koji nisu u skladu sa strukturnim zahtjevima utvr đenima u tom članku. 
Hrvatska osigurava da upotreba takvih kaveza prestane najkasnije 12 mjeseci nakon pristupanja.  
Jaja iz takvih neoboga ćenih kaveza stavljaju se samo na nacionalno tržište Hrvatske. Takva jaja i njihova pakiranja moraju 
biti jasno obilježena posebnom oznakom kojom se omogu ćuje potrebna kontrola. Jasan opis te posebne oznake dostavlja 
se Komisiji najkasnije godinu dana prije dana pristupanja.  
II. OBJEKTI (MESO, MLIJEKO, RIBA I NUSPROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA)  
32004 R 0852: Uredba (EZ) br. 852/2004 Europskoga parlamenta i Vije ća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane 
(SL L 139, 30.4.2004., str. 1.).  
32004 R 0853: Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskoga parlamenta i Vije ća od 29. travnja 2004. o utvr đivanju posebnih 
pravila higijene hrane životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).  
32009 R 1069: Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskoga parlamenta i Vije ća od 21. listopada 2009. o utvr đivanju 
zdravstvenih pravila u vezi s nusproizvodima životinjskog podrijetla i od njih dobivenim proizvodima koji nisu namije ­
njeni za prehranu ljudi i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog 
podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).  
1. Strukturni zahtjevi utvr đeni u:  
(a) Uredbi Europskoga parlamenta i Vije ća (EZ) br. 852/2004:  
— Prilogu II. poglavlju II.;  
(b) Uredbi Europskoga parlamenta i Vije ća (EZ) br. 853/2004:  
— Prilogu III. odjeljku I. poglavljima II. i III.,  
— Prilogu III. odjeljku II. poglavljima II. i III.,  
— Prilogu III. odjeljku V. poglavlju I.;  
(c) Uredbi Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. velja če 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskoga 
parlamenta i Vije ća o utvr đivanju zdravstvenih pravila u vezi s nusproizvodima životinjskog podrijetla i od njih 
dobivenim proizvodima koji nisu namijenjeni za prehranu ljudi i o provedbi Direktive Vije ća 97/78/EZ u pogledu 
odre đenih uzoraka i pojedina čnih proizvoda izuzetih od veterinarskih pregleda na granici sukladno toj Direktivi (  1 ): 
— Prilogu IV. poglavlju I.,  
— Prilogu IX. poglavljima I., II. i III.,  
— Prilogu X. poglavljima I. i II., i  
— Prilogu XIII.  
ne primjenjuju se na odre đene objekte u sektorima mesa, mlijeka, ribe i nusproizvoda životinjskog podrijetla u 
Hrvatskoj do 31. prosinca 2015. pod niže utvr đenim uvjetima.  
2. Sve dok objekti iz stavka 1. koriste mogu ćnost iz tog stavka, proizvodi podrijetlom iz tih objekata smiju se stavljati 
samo na nacionalno tržište Hrvatske ili na tržišta tre ćih zemalja u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije ili se 
upotrebljavati za daljnju preradu u objektima u Hrvatskoj tako đer obuhva ćenim stavkom 1., bez obzira na dan 
stavljanja na tržište.  
3. Hrana iz objekata iz stavka 1. mora imati na sebi posebnu zdravstvenu ili identifikacijsku oznaku razli čitu od one 
propisane u članku 5. Uredbe (EZ) br. 853/2004. Jasan opis posebne zdravstvene ili identifikacijske oznake dostavlja se 
Komisiji najkasnije godinu dana prije dana pristupanja.  
4. Stavci 2. i 3. tako đer se primjenjuju na sve proizvode podrijetlom iz objekata odobrenih za obavljanje više djelatnosti 
poslovanja s mesom, mlijekom ili proizvodima ribarstva, kada dio objekta podliježe stavku 1.  
5. Hrvatska stalno prati provedbu nacionalnog programa za unapre đenje objekata i dostavlja Komisiji godišnji plan 
napretka s tim u vezi. Hrvatska osigurava da je individualni plan unapre đenja za svaki od tih objekata, zajedno s 
rokovima za otklanjanje strukturnih nesukladnosti, razra đen i dostupan Komisiji na zahtjev.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/73  
( 1 ) SL L 54, 26.2.2011., str. 1.
6. Pravodobno prije pristupanja Komisija izra đuje popis objekata iz stavka 1. Taj se popis javno objavljuje i sadržava 
naziv i adresu svakog objekta.  
7. Hrvatska osigurava da svaki objekt koji u trenutku pristupanja nije u potpunosti uskla đen s pravnom ste čevinom Unije 
o sigurnosti hrane prestane s poslovanjem, osim ako je obuhva ćen odredbama ove prijelazne mjere.  
8. Provedbena pravila kojima se osigurava neometano funkcioniranje prijelaznog režima u odnosu na uredbe (EZ) 
br. 852/2004 i br. 853/2004 mogu se donijeti u skladu s člankom 12. drugim stavkom, odnosno člankom 9. 
drugim stavkom ovih uredaba.  
9. Provedbena pravila kojima se osigurava neometano funkcioniranje prijelaznog režima u odnosu na Uredbu (EZ) 
br. 1069/2009 mogu se donijeti u skladu s njezinim člankom 52. stavkom 4.  
III. STAVLJANJE SJEMENA NA TRŽIŠTE  
32002 L 0053: Direktiva Vije ća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedni čkoj sortnoj listi poljoprivrednih biljnih vrsta 
(SL L 193, 20.7.2002., str. 1.).  
32002 L 0055: Direktiva Vije ća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena povr ća (SL L 193, 
20.7.2002., str. 33.).  
Hrvatska može do 31. prosinca 2014. odgoditi primjenu članka 4. stavka 1. Direktive 2002/53/EZ i članka 4. stavka 1. 
Direktive 2002/55/EZ u vezi sa stavljanjem na tržište na svojem državnom podru čju sjemena sorata, navedenih u 
njezinim nacionalnim sortnim listama poljoprivrednih biljnih vrsta i povr ća, koje nisu službeno priznate u skladu s 
tim direktivama. Tijekom tog razdoblja takvo se sjeme ne smije stavljati na tržište na državnom podru čju ostalih država 
članica.  
IV. NEUM  
31997 L 0078: Direktiva Vije ća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvr đivanju na čela kojima se ure đuje organizacija 
veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz tre ćih zemalja (SL L 24, 30.1.1998., str. 9.).  
Članak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 1.  
1. Veterinarske preglede proizvoda iz tre ćih zemalja koji se unose na jedno od državnih podru čja navedenih u 
Prilogu I. države članice provode u skladu s ovom Direktivom i Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskoga parlamenta 
i Vije ća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se obavljaju radi osiguravanja provjere uskla đenosti sa 
zakonodavstvom o hrani i hrani za životinje, te pravilima o zdravlju životinja i dobrobiti životinja (*).  
2. Odstupaju ći od stavka 1., pošiljke proizvoda koje dolaze s državnog podru čja Hrvatske te se provoze kroz 
državno podru čje Bosne i Hercegovine kod Neuma (‚neumski koridor’) prije ponovnog ulaska na državno podru čje 
Hrvatske preko ulaznih to čaka Klek ili Zaton Doli mogu se izuzeti od veterinarskih pregleda pod uvjetom da su 
ispunjeni sljede ći zahtjevi:  
(a) Hrvatska na dan ili prije dana pristupanja ima uspostavljene ulazne to čke sjeverno i južno od neumskog koridora 
koje su opremljene, popunjene osobljem i spremne osigurati ispunjavanje zahtjeva ovog stavka.  
(b) Hrvatska osigurava:  
i. da se za prijevoz pošiljaka koriste samo zatvorena vozila;  
ii. da su vozila kojima se prevoze pošiljke plombirana jedinstveno numeriranim plombama prije provoza kroz 
neumski koridor;  
iii. postojanje registra u kojem se navodi koje su numerirane plombe pri čvrš ćene na koja vozila, čime se 
omogu ćuju potrebni pregledi;  
iv. bilježenje datuma i vremena izlaska i ponovnog ulaska na državno podru čje Hrvatske vozila kojima se 
prevoze pošiljke, tako da se može izra čunati ukupno vrijeme provoza.  
(c) Hrvatska osigurava da se pošiljkama ne dopusti ponovni ulazak na državno podru čje Hrvatske ako je:  
i. tijekom provoza kroz neumski koridor slomljena ili zamijenjena plomba; i/ili  
ii. ukupno vrijeme provoza znatno prelazi prihvatljivo ukupno vrijeme provoza s obzirom na ukupnu udaljenost 
provoza, osim ako nadležno tijelo obavi procjenu rizikâ za zdravlje životinja i javno zdravlje te usvoji 
djelotvorne, razmjerne i ciljane mjere na temelju te procjene.HR L 300/74 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
(d) Hrvatska redovito i prema potrebi obavješ ćuje Komisiju o svakom neispunjavanju zahtjevâ iz to čke (b) i o 
mjerama poduzetima sukladno to čki (c).  
(e) Po potrebi odluka o suspenziji ili povla čenju odstupanja od stavka 1. donosi se u skladu s postupkom utvr đenim 
u članku 29.  
(f) Po potrebi detaljna pravila za primjenu ovog stavka mogu se donijeti u skladu s postupkom utvr đenim u 
članku 29.  
___________  
(*) SL L 165, 30.4.2004., str. 1.”  
6. RIBARSTVO  
32006 R 1967: Uredba Vije ća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskori ­ 
štavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe 
(EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11. Ispravljena verzija u SL L 36. 8.2.2007., str. 6.).  
(a) Odstupaju ći od članka 13. stavaka 1. i 2., na dubinama manjim od 50 metara plovilima koja su registrirana i djeluju 
samo na podru čju zapadne Istre privremeno se odobrava, do 30. lipnja 2014., korištenje pridnenih povla čnih mreža 
ko ća na udaljenosti od najmanje 1,5 nauti čkih milja od obale.  
Ovo se odstupanje primjenjuje na podru čju ozna čenom kao zapadna Istra, a koje je odre đeno od to čke sa zemljopi ­
snim koordinatama φ=44.52135 i λ=14.29244 s crtom povu čenom prema sjeveru i crtom povu čenom prema 
zapadu.  
Za plovila manja od 15 metara preko svega, na dubinama ve ćim od 50 metara Hrvatskoj se privremeno odobrava, do 
30. lipnja 2014., korištenje pridnenih povla čnih mreža ko ća na udaljenosti od najmanje 1 nauti čke milje od obale uz 
zadržavanje svih drugih prostornih i vremenskih ograni čenja koja se primjenjuju na dan pristupanja.  
(b) Odstupaju ći od članka 17. stavka 1., ograni čenom broju plovila koja su obuhva ćena specifi čnom kategorijom nego ­
spodarskog ribolova „mali ribolov za osobne potrebe”, koji ne prelazi 2 000 plovila, odobrava se, do 31. prosinca 
2014., korištenje jednostrukih mreža staja ćica ukupne duljine do najviše 200 metara, pod uvjetom nastavka primjene 
svih drugih ograni čenja koja su na snazi na dan pristupanja. Hrvatska podnosi Komisiji, najkasnije na dan pristupanja, 
popis plovila obuhva ćenih ovim prijelaznim razdobljem, uklju čuju ći njihove karakteristike i kapacitet izražene u GT i 
kW.  
7. PROMETNA POLITIKA  
1. 31992 R 3577: Uredba Vije ća (EEZ) br. 3577/92 od 7. prosinca 1992. o primjeni na čela slobode pružanja usluga u 
pomorskom prijevozu unutar država članica (pomorska kabotaža) (SL L 364, 12.12.1992., str. 7.).  
U članku 6. dodaju se sljede ći stavci:  
„4. Odstupaju ći od članka 4. stavka 1. drugog podstavka, ugovori o koncesiji za obavljanje javnog prijevoza u 
linijskom obalnom pomorskom prometu sklopljeni prije dana pristupanja Hrvatske mogu ostati na snazi do 
31. prosinca 2016.  
5. Odstupaju ći od članka 1. stavka 1., do 31. prosinca 2014. usluge prijevoza u kružnim putovanjima izme đu 
hrvatskih luka, koje se obavljaju brodovima do 650 bruto tona, rezervirane su za brodove koji su upisani u hrvatski 
upisnik brodova i koji viju hrvatsku zastavu, kojima upravljaju brodarska poduze ća osnovana u skladu s hrvatskim 
pravom te čije se glavno sjedište nalazi i stvarna kontrola provodi u Hrvatskoj.  
6. Odstupaju ći od članka 1. stavka 1. te u prijelaznom razdoblju do 31. prosinca 2014., Komisija na obrazloženi 
zahtjev države članice može odlu čiti, u roku od 30 radnih dana od primitka takvog zahtjeva, da brodovi koji imaju 
korist od odstupanja utvr đenog u stavku 5. ovog članka ne smiju obavljati kružna putovanja izme đu luka odre đenih 
podru čja države članice, osim Hrvatske, kad se dokaže da obavljanje tih usluga ozbiljno remeti ili prijeti da će ozbiljno 
poremetiti unutarnje tržište prijevoza u tim podru čjima. Ako do isteka razdoblja od 30 radnih dana Komisija ne 
donese odluku, doti čna država članica ovlaštena je primijeniti zaštitne mjere sve dok Komisija ne donese odluku. U 
hitnom slu čaju, država članica može jednostrano usvojiti odgovaraju će privremene mjere koje mogu ostati na snazi 
najdulje tri mjeseca. Ta država članica o tome obavješ ćuje Komisiju bez odga đanja. Te mjere Komisija može staviti 
izvan snage ili potvrditi dok ne donese svoju kona čnu odluku. O tome se obavješ ćuju države članice.”  
2. 32009 R 1072: Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskoga parlamenta i Vije ća od 21. listopada 2009. o zajedni čkim 
pravilima za pristup tržištu me đunarodnog cestovnog prijevoza tereta (preina čena) (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).  
Odstupaju ći od članka 8. Uredbe (EZ) br. 1072/2009, primjenjuje se sljede će: 
— u razdoblju od dvije godine od dana pristupanja Hrvatske poduze ća s poslovnim nastanom u Hrvatskoj isklju čena 
su od kabotaže u drugim državama članicama,HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/75
— u razdoblju od dvije godine od dana pristupanja Hrvatske druge države članice mogu obavijestiti Komisiju 
namjeravaju li produljiti prijelazno razdoblje navedeno u prvoj alineji za najviše dvije godine ili namjeravaju 
primijeniti članak 8. u odnosu na poduze ća s poslovnim nastanom u Hrvatskoj. Ako takva obavijest nije dostav ­
ljena, primjenjuje se članak 8.,  
— u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja od dvije godine od dana pristupanja Hrvatske svaka od sadašnjih država 
članica može obavijestiti Komisiju da namjerava primijeniti članak 8. u odnosu na poduze ća s poslovnim 
nastanom u Hrvatskoj,  
— kabotažu u Hrvatskoj smiju obavljati samo prijevoznici s poslovnim nastanom u državama članicama u kojima se 
u odnosu na poduze ća s poslovnim nastanom u Hrvatskoj primjenjuje članak 8.,  
— u razdoblju od četiri godine od dana pristupanja Hrvatske bilo koja država članica u kojoj se primjenjuje članak 8. 
može, u slu čaju ozbiljnog poreme ćaja na svojem nacionalnom tržištu ili dijelovima tog tržišta koji je uzrokovan ili 
je otežan kabotažom, kao što je ponuda koja ozbiljno premašuje potražnju ili ugrožena financijska stabilnost ili 
opstanak znatnog broja poduze ća za cestovni prijevoz tereta, zatražiti od Komisije da u odnosu na poduze ća s 
poslovnim nastanom u Hrvatskoj u cijelosti ili djelomi čno suspendira primjenu članka 8. U tom slu čaju primjenjuje 
se članak 10.  
Države članice koje primjenjuju prijelaznu mjeru iz prve i druge alineje prvog stavka mogu postupno razmjenjivati 
dozvole za kabotažu na temelju dvostranih sporazuma s Hrvatskom.  
Prijelazni aranžmani iz prvog i drugog stavka ne smiju ni u jednoj državi članici dovesti do restriktivnijeg pristupa 
kabotaži za hrvatske prijevoznike od pristupa kabotaži koji postoji u vrijeme potpisivanja Ugovora o pristupanju.  
8. POREZI  
1. 31992 L 0079: Direktiva Vije ća 92/79/EEZ od 19. listopada 1992. o uskla đivanju poreza na cigarete (SL L 316, 
31.10.1992., str. 8.).  
U članku 2. stavku 2. dodaje se sljede ći podstavak:  
„Hrvatskoj se odobrava prijelazno razdoblje do 31. prosinca 2017. za ispunjenje zahtjeva utvr đenih u prvom i drugom 
podstavku. Me đutim, od 1. sije čnja 2014. trošarina ne smije biti niža od 77 EUR za 1 000 cigareta neovisno o 
ponderiranoj prosje čnoj maloprodajnoj cijeni.”  
2. 32006 L 0112: Direktiva Vije ća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedni čkom sustavu poreza na dodanu 
vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).  
(a) Članak 13. stavak 2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„2. Države članice mogu smatrati djelatnosti oslobo đene na temelju članaka 132., 135., 136. i 371., članaka 
374. do 377., članka 378. stavka 2., članka 379. stavka 2. ili članaka 380. do 390.c, kojima se bave javnopravna 
tijela, djelatnostima kojima se ta tijela bave kao tijela javne vlasti.”  
(b) Članak 80. stavak 1. to čka (b) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(b) kada je naknada niža od vrijednosti na otvorenom tržištu i isporu čitelj nema puno pravo na odbitak na 
temelju članaka 167. do 171. i članaka 173. do 177., a isporuka podliježe oslobo đenju na temelju članaka 
132., 135., 136., 371., 375., 376., 377., 378. stavka 2., 379. stavka 2. ili članaka 380. do 390.c;”.  
(c) Članak 136. to čka (a) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(a) isporuke dobara koja se koriste isklju čivo za neku od djelatnosti oslobo đenih na temelju članaka 132., 135., 
371., 375., 376. i 377., članka 378. stavka 2., članka 379. stavka 2. i članaka 380. do 390.c, ako za ta dobra 
nije omogu ćeno pravo na odbitak;”.  
(d) Članak 221. stavak 3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3. Države članice mogu osloboditi porezne obveznike od obveze, utvr đene u članku 220. stavku 1. ili u članku 
220.a, izdavanja ra čuna za isporuke dobara ili usluga koje su oni obavili na njihovu državnom podru čju, a koje su 
oslobo đene, s pravom ili bez prava na odbitak PDV-a pla ćenog u prethodnoj fazi, na temelju članaka 110. i 111., 
članka 125. stavka 1., članka 127., članka 128. stavka 1., članka 132., članka 135. stavka 1. to čaka (h) do (l), 
članaka 136., 371., 375., 376. i 377., članka 378. stavka 2., članka 379. stavka 2. i članaka 380. do 390.c.”HR L 300/76 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
(e) Ume će se sljede ći članak:  
„Članak 390.c  
Hrvatska može, u skladu s uvjetima koji se primjenjuju u toj državi članici na dan njezina pristupanja, nastaviti 
osloba đati sljede će transakcije:  
(a) isporuku gra đevinskog zemljišta, sa ili bez na njemu izgra đenih gra đevina, kako je navedeno u članku 135. 
stavku 1. to čki (j) i u Prilogu X. dijelu B to čki 9., do 31. prosinca 2014., bez mogu ćnosti produljenja;  
(b) me đunarodni prijevoz putnika, kako je navedeno u Prilogu X. dijelu B to čki 10., sve dok se isto oslobo đenje 
primjenjuje u bilo kojoj od država članica koje su bile članice Unije prije pristupanja Hrvatske.”  
(f) Članak 391. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 391.  
Države članice koje osloba đaju transakcije iz članaka 371., 375., 376. ili 377., članka 378. stavka 2., članka 379. 
stavka 2. ili članaka 380. do 390.c mogu dati poreznim obveznicima pravo izbora za oporezivanje tih transakcija.”  
(g) Naslov Priloga X. (tako đer na odgovaraju ći na čin i u Sadržaju) zamjenjuje se sljede ćim: 
„POPIS TRANSAKCIJA OBUHVA ĆENIH ODSTUPANJIMA IZ ČLANAKA 370. I 371. I ČLANAKA 375. 
DO 390.C”.  
9. SLOBODA, SIGURNOST I PRAVDA  
32006 R 0562: Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskoga parlamenta i Vije ća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o 
pravilima kojima se ure đuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., 
str. 1.).  
Ume će se sljede ći članak:  
„Članak 19.a  
Odstupaju ći od odredaba ove Uredbe u pogledu uspostave grani čnih prijelaza te do stupanja na snagu odluke Vije ća 
o punoj primjeni odredaba schengenske pravne ste čevine u Hrvatskoj u skladu s člankom 4. stavkom 2. Akta o 
pristupanju ili do izmjena ove Uredbe koje će uklju čivati odredbe o grani čnoj kontroli na zajedni čkim grani čnim 
prijelazima, ovisno o tome što je ranije, Hrvatska može zadržati zajedni čke grani čne prijelaze na svojoj granici s 
Bosnom i Hercegovinom. Na tim zajedni čkim grani čnim prijelazima grani čna policija jedne strane obavlja kontrole 
ulaska i izlaska na državnom podru čju druge strane. Sve kontrole ulazaka i izlazaka od strane hrvatske grani čne 
policije obavljaju se u skladu s pravnom ste čevinom Unije, uklju čuju ći obveze država članica u pogledu me đu­
narodne zaštite i na čela zabrane vra ćanja ( non-refoulement ). Odgovaraju ći dvostrani sporazumi kojima se utvr đuju 
predmetni zajedni čki grani čni prijelazi se, ako je to potrebno, mijenjaju u tu svrhu.”  
10. OKOLIŠ  
I. HORIZONTALNO ZAKONODAVSTVO  
1. 32003 L 0087: Direktiva 2003/87/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 13. listopada 2003. o uspostavljanju sustava 
trgovanja emisijskim jedinicama stakleni čkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vije ća 96/61/EZ 
(SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).  
(a) U pogledu uklju čivanja svih letova izme đu dvaju aerodroma koji se nalaze na hrvatskom državnom podru čju te 
svih letova izme đu aerodroma koji se nalazi na hrvatskom državnom podru čju i aerodroma koji se nalazi u zemlji 
izvan podru čja EGP-a (dalje u tekstu: „dodatne zrakoplovne djelatnosti”), primjenjuje se sljede će: 
i. Odstupaju ći od članka 3.c stavka 2., razdoblje iz članka 13. stavka 1. koje po činje 1. sije čnja 2013., za 
dodatne zrakoplovne djelatnosti po činje 1. sije čnja 2014.  
ii. Odstupaju ći od članka 3.c stavka 4., Komisija odlu čuje, na temelju postupka iz iste odredbe, o povijesnim 
emisijama iz zrakoplovstva za dodatne zrakoplovne djelatnosti u roku od šest mjeseci od dana pristupanja.  
iii. Odstupaju ći od članka 3.d stavka 2., od 1. sije čnja 2014. postotak emisijskih jedinica koje se ponude na 
dražbi za dodatne zrakoplovne djelatnosti razmjerni je dio emisijskih jedinica preostao nakon izra čuna broja 
emisijskih jedinica koje se dodjeljuju besplatno prema članku 3.e stavku 3. to čki (d) i broja emisijskih jedinica 
stavljenih u posebnu rezervu prema članku 3.f.  
iv. Odstupaju ći od članka 3.d stavka 3., o pripisanim emisijama iz zrakoplovstva od dodatnih zrakoplovnih 
djelatnosti odlu čuje Komisija za referentnu godinu 2010. na temelju najboljih raspoloživih podataka. Broj 
emisijskih jedinica koje ponude na dražbi države članice čije ukupne pripisane emisije iz zrakoplovstva 
obuhva ćaju emisije iz letova koji dolaze s hrvatskog aerodroma prilago đavaju se od 1. srpnja 2013. kako 
bi se dražbena prava u vezi s tim emisijama preraspodijelila Hrvatskoj.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/77
v. Odstupaju ći od članka 3.e stavka 1., promatrana godina za dodatne zrakoplovne djelatnosti je 2012., a svaki 
zahtjev za dodjelu emisijskih jedinica podnosi se hrvatskim nadležnim tijelima do 31. ožujka 2013.  
vi. Odstupaju ći od članka 3.e stavka 2., Hrvatska podnosi Komisiji zahtjeve u vezi s dodatnim zrakoplovnim 
djelatnostima do 1. srpnja 2013.  
vii. Odstupaju ći od članka 3.e stavka 3., Komisija donosi odluku u vezi s dodatnim zrakoplovnim djelatnostima o 
pitanjima iz to čaka (a) do (e) tog članka i stavka do 30. rujna 2013.  
viii. Odstupaju ći od članka 3.e stavka 3. to čke (d), za dodatne zrakoplovne djelatnosti broj emisijskih jedinica koje 
se dodjeljuju besplatno izra čunava se na na čin da se referentna vrijednost iz to čke (e) pomnoži sa zbrojem 
podataka o tonskim kilometrima koji su navedeni u zahtjevima podnesenima Komisiji u skladu s člankom 3.e 
stavkom 2., s korekcijom koja odražava prosje čnu promjenu podataka o tonskim kilometrima za zrakoplovnu 
djelatnost obuhva ćenu sustavom trgovanja emisijama EU-a (EU ETS) koja se odnosi na razine za 2010. Po 
potrebi referentna vrijednost može podlijegati jedinstvenom korektivnom faktoru koji primjenjuje Komisija.  
ix. Odstupaju ći od članka 3.e stavka 3., za dodatne zrakoplovne djelatnosti referentna vrijednost iz to čke (e) tog 
članka i stavka ista je kao ona izra čunana za zrakoplovne djelatnosti obuhva ćene EU ETS-om od 1. sije čnja 
2012.  
x. Odstupaju ći od članka 3.e stavka 5., datum izdavanja emisijskih jedinica za dodatne zrakoplovne djelatnosti je 
28. velja če 2014.  
xi. Odstupaju ći od članka 3.f, u pogledu dodatnih zrakoplovnih djelatnosti, svako upu ćivanje na drugu kalen ­
darsku godinu razdoblja koje po činje 2013. smatra se upu ćivanjem na 2014., a svako upu ćivanje na tre ću 
kalendarsku godinu tog razdoblja smatra se upu ćivanjem na 2015.  
xii. Odstupaju ći od članka 14. stavka 3., za dodatne zrakoplovne djelatnosti datum utvr đen u tom članku i stavku 
je 1. srpnja 2013.  
xiii. Odstupaju ći od članka 18.a stavka 1., administrativne odgovornosti za operatore zrakoplova dodjeljuju se 
Hrvatskoj tijekom 2014. godine, nakon što operator ispuni svoje obveze iz 2013., osim ako prijašnje tijelo 
upravljanja i Hrvatska dogovore neki drugi datum na temelju zahtjeva operatora zrakoplova u roku od šest 
mjeseci od kada Komisija objavi ažurirani popis operatora u kojem je uzeto u obzir pristupanje Hrvatske. U 
tom slu čaju preraspodjela se provodi najkasnije 2020. godine u pogledu razdoblja trgovanja koje po činje 
2021. godine.  
xiv. Odstupaju ći od Priloga I. to čke 6., dodatne zrakoplovne djelatnosti obuhva ćene su od 1. sije čnja 2014.  
(b) Ne dovode ći u pitanje gore navedena odstupanja, Hrvatska donosi zakone i druge propise potrebne kako bi se 
osiguralo da ona može postupati u skladu s Direktivom od pristupanja za cijelu 2013. godinu.  
2. 32010 R 0920: Uredba Komisije (EU) br. 920/2010 od 7. listopada 2010. o standardiziranom i zašti ćenom sustavu 
registara u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća i Odlukom br. 280/2004/EZ Europskoga 
parlamenta i Vije ća (SL L 270, 14.10.2010., str. 1.).  
Članci 16., 29., 41., 46. i 54. i Prilog VIII., u vezi sa zrakoplovnim djelatnostima, u Hrvatskoj se primjenjuju od 
1. sije čnja 2014.  
II. KAKVO ĆA ZRAKA  
32008 L 0050: Direktiva 2008/50/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 21. svibnja 2008. o kakvo ći okolnog zraka i 
čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.).  
(a) Odstupaju ći od Priloga XIV., referentna godina iz to čke A prvog stavka je druga godina nakon završetka godine 
pristupanja Hrvatske. Pokazatelj prosje čne izloženosti za tu referentnu godinu je srednja koncentracija u godini 
pristupanja te prvoj i drugoj godini nakon godine pristupanja.  
(b) Odstupaju ći od Priloga XIV. to čke B, cilj smanjenja izloženosti izra čunava se u odnosu prema pokazatelju prosje čne 
izloženosti u referentnoj godini koja je druga godina nakon završetka godine pristupanja Hrvatske.  
III. GOSPODARENJE OTPADOM  
31999 L 0031: Direktiva Vije ća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).  
(a) Odstupaju ći od članka 5. stavka 2. prvog podstavka to čaka (a), (b) i (c), zahtjev za smanjenjem koli čine biorazgradivog 
komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta na 75 %, 50 %, odnosno 35 % ukupne koli čine (po težini) bioraz ­
gradivog komunalnog otpada proizvedenog u 1997. u Hrvatskoj se primjenjuje u skladu s niže navedenim rokovima.  
Hrvatska osigurava postupno smanjivanje koli čine biorazgradivog komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta u 
skladu sa sljede ćim rasporedom:HR L 300/78 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
i. do 31. prosinca 2013. udio biorazgradivog komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanjuje se na 75 % 
ukupne koli čine (po težini) biorazgradivog komunalnog otpada proizvedenog u 1997.;  
ii. do 31. prosinca 2016. udio biorazgradivog komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanjuje se na 50 % 
ukupne koli čine (po težini) biorazgradivog komunalnog otpada proizvedenog u 1997.;  
iii. do 31. prosinca 2020. udio biorazgradivog komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanjuje se na 35 % 
ukupne koli čine (po težini) biorazgradivog komunalnog otpada proizvedenog u 1997.  
(b) Odstupaju ći od članka 14. to čke (c), sva postoje ća odlagališta u Hrvatskoj moraju ispunjavati zahtjeve Direktive do 
31. prosinca 2018., uz iznimku zahtjeva utvr đenih u Prilogu I. to čki 1.  
Hrvatska osigurava postupno smanjivanje otpada odloženog na postoje ća neuskla đena odlagališta u skladu sa slje ­
de ćim godišnjim maksimalnim koli činama:  
— do 31. prosinca 2013.: 1 710 000 tona,  
— do 31. prosinca 2014.: 1 410 000 tona,  
— do 31. prosinca 2015.: 1 210 000 tona,  
— do 31. prosinca 2016.: 1 010 000 tona,  
— do 31. prosinca 2017.: 800 000 tona.  
Do 31. prosinca svake godine, po čevši od godine pristupanja, Hrvatska dostavlja Komisiji izvješ će o postupnoj 
provedbi Direktive i ispunjavanju prijelaznih ciljeva.  
IV. KAKVO ĆA VODA  
1. 31991 L 0271: Direktiva Vije ća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pro čišćavanju komunalnih otpadnih voda 
(SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).  
Odstupaju ći od članaka 3., 4., 5., 6. i 7., zahtjevi u pogledu sabirnih sustava i pro čišćavanja komunalnih otpadnih voda 
primjenjuju se u Hrvatskoj od 1. sije čnja 2024. u skladu sa sljede ćim prijelaznim ciljevima:  
(a) Do 31. prosinca 2018. uskla đenost s Direktivom bit će postignuta u aglomeracijama ve ćima od 15 000 ekvivalent 
stanovnika, osim u sljede ćim obalnim aglomeracijama:  
Bibinje - Sukošan,  
Biograd,  
Jelsa - Vrboska,  
Makarska,  
Mali Lošinj,  
Malinska - Njivice,  
Nin,  
Pirovac - Tisno - Jezera,  
Pula - sjever,  
Vela Luka,  
Vir. 
(b) Do 31. prosinca 2020. uskla đenost s Direktivom bit će postignuta u aglomeracijama ve ćima od 10 000 ekvivalent 
stanovnika čije se otpadne vode ispuštaju u osjetljiva podru čja, kao i za ure đaje za pro čišćavanje otpadnih voda 
koji su smješteni u odgovaraju ćim slivnim podru čjima Dunava i drugih osjetljivih podru čja, a koji pridonose 
one čišćenju tih podru čja, te u 11 obalnih aglomeracija navedenih u to čki (a).  
(c) Do 31. prosinca 2023. uskla đenost s Direktivom bit će postignuta u aglomeracijama ve ćima od 2 000 ekvivalent 
stanovnika.  
2. 31998 L 0083: Direktiva Vije ća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kakvo ći vode namijenjene za ljudsku potrošnju 
(SL L 330, 5.12.1998., str. 32.).HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/79
Odstupaju ći od Direktive, mikrobiološki parametri i indikatorski parametri utvr đeni u Prilogu I. - Dijelu A, odnosno 
Dijelu C primjenjuju se na sljede će vodoopskrbne zone u Hrvatskoj od 1. sije čnja 2019.: 
Vodopskrbna zona  Podru čje br.  Broj stanovnika  NUTS oznaka  
DP BJELOVAR  107  51 921  HR02  
DP DARUVAR  125  25 608  HR02  
DP ĐUR ĐEVAC  204  30 079  HR01  
DP GORSKI KOTAR  306  26 430  HR03  
DP HRVATSKO ZAGORJE  101  143 093  HR01  
DP ISTO ČNA SLAVONIJA - SLAVONSKI BROD  129  124 349  HR02  
DP ISTRA  301  97 046  HR03  
DP JASTREBARSKO - KLIN ČA SELA  114  23 213  HR01  
DP KARLOVAC - DUGA RESA  116  91 511  HR02  
DP KNIN  404  17 187  HR03  
DP KOPRIVNICA  203  58 050  HR01  
DP KRIŽEVCI  103  36 338  HR01  
DP LAPAC  311  1 880  HR03  
DP LI ČKA JESENICA  118  13 893  HR02  
DP NAŠICE  210  37 109  HR02  
DP NERETVA - PELJEŠAC - KOR ČULA - LASTOVO - 
MLJET  407  58 246  HR03  
DP OGULIN  117  25 192  HR02  
DP OPATIJA - RIJEKA - KRK  304  238 088  HR03  
DP OTO ČAC 309  15 434  HR03  
DP OZALJ  113  11 458  HR02  
DP PETRINJA - SISAK  121  84 528  HR02  
DP PISAROVINA  115  3 910  HR01  
DP PITOMA ČA 205  10 465  HR02  
DP POŽEŠTINE  128  70 302  HR02  
DP SVETI IVAN ZELINA  102  17 790  HR01  
DP UDBINA - KORENICA  310  6 747  HR03  
DP VARAŽDIN  201  184 769  HR01  
DP VELIKA GORICA  503  75 506  HR01  
DP ZAGREB  501  831 047  HR01  
DP ZAPREŠI Ć 502  50 379  HR01  
DP ZRMANJA - ZADAR  401  158 122  HR03  
DP ŽRNOVNICA  307  20 160  HR03HR L 300/80 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
V. CJELOVITO SPRE ČAVANJE I NADZOR ONE ČIŠĆENJA (IPPC)  
1. 31999 L 0013: Direktiva Vije ća 1999/13/EZ od 11. ožujka 1999. o ograni čavanju emisija hlapivih organskih spojeva 
koji nastaju upotrebom organskih otapala u odre đenim aktivnostima i postrojenjima (SL L 85, 29.3.1999., str. 1.).  
(a) Odstupaju ći od članka 5. i priloga II.A i II.B, grani čne vrijednosti emisija hlapivih organskih spojeva koji nastaju 
upotrebom organskih otapala u odre đenim aktivnostima i postrojenjima primjenjuju se na sljede ća postrojenja u 
Hrvatskoj od niže navedenih datuma:  
i. Od 1. sije čnja 2014.:  
1. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i 
rekreaciju ( ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25  
2. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264.  
ii. Od 1. sije čnja 2015.:  
1. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornoš ću Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, 
Novigradska ulica 32  
2. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću 
(ALUFLEXPACK, d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Zadar (lokacija: Zadar, Murvica bb)  
3. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću 
(ALUFLEXPACK, d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Umag (lokacija: Umag, Ungarija bb).  
iii. Od 1. sije čnja 2016.:  
1. PALMA društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju pogrebnih potrepština (PALMA d.o.o.), 
Jastrebarsko, Donja Reka 24  
2. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih 
proizvoda (FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2 
3. AD PLASTIK dioni čko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz 
plasti čnih masa (AD PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 - lokacija: Zagreb, Jankomir 5  
4. REMONT ŽELJEZNI ČKIH VOZILA BJELOVAR društvo s ograni čenom odgovornoš ću (RŽV d.o.o.), Bjelo ­
var, Trg kralja Tomislava 2  
5. FEROKOTAO d.o.o. za proizvodnju transformatorskih kotlova i ostalih metalnih konstrukcija 
(FEROKOTAO d.o.o.), Kolodvorska bb, Donji Kraljevec  
6. SAME DEUTZ-FAHR Žetelice, društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i usluge (SAME 
DEUTZ-FAHR Žetelice d.o.o.), Županja, Industrijska 5  
7. CMC Sisak d.o.o. za proizvodnju i usluge (CMC Sisak d.o.o.), Sisak, Bra će Kavuri ća 12  
8. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33  
9. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, 
d.d.), Zagreb, Radni čka cesta 173/d  
10. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornoš ću (CHROMOS-SVJET ­
LOST d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13  
11. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i preradu plasti čnih masa 
(MURAPLAST d.o.o.), Kotoriba, Industrijska zona bb  
12. ISTRAPLASTIKA dioni čko društvo za proizvodnju ambalaže (ISTRAPLASTIKA d.d.), Pazin, Dubravica 2/a  
13. GRUDINA društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i usluge (GRUDINA d.o.o.), Županja, 
Aleja Matice hrvatske 21  
14. SLAVICA - KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Slavica Hinek, Beli Manastir, J. J. Strossmayera 17  
15. MIDA d.o.o. za usluge i ugostiteljstvo (MIDA d.o.o.), Osijek, Ivana Gunduli ća 206  
16. EXPRESS KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Ivanka Dr čec, Križevci, Ulica Petra Preradovi ća 14  
17. Kemijska čistionica „BISER”, vlasnik Gojko Mileti ć, Dubrovnik, Nikole Tesle 20  
18. Kemijska čistionica „ELEGANT”, vlasnik Frane Mileti ć, Dubrovnik, Andrije Hebranga 106  
19. KOLAR obrt za kemijsko čišćenje odje će, vlasnik Svjetlana Kolar, Žakanje, Kamanje 70/aHR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/81
20. MM d.o.o. za trgovinu i usluge (MM d.o.o.), Dragani ć, Lug 112  
21. KEMIJSKA ČISTIONA „AGATA”, vlasnik Branko Szabo, Virovitica, S. Radi ća 66  
22. Obrt za kemijsko čišćenje odje ća „KEKY”, vlasnik Jovita Malek-Milovanovi ć, Pula, Dubrova čke bratovštine 
29 
23. LORNA d.o.o. za pranje i kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda (LORNA d.o.o.), Pula, Valdebe čki 
put 3  
24. KEMIJSKA ČISTIONICA I KOPIRANJE KLJU ČEVA „ŠUPER”, vlasnik Ivan Šuper, Virovitica, J. J. Strossmayera 
5 
25. KEMIJSKO ČIŠĆENJE ŠTEFANEC kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda, vlasnik Nadica Štefanec, 
Koprivnica, Ledinska 1a  
26. ARIES društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju glazbala i usluge (ARIES d.o.o.), Varaždin, 
Creska 3  
27. OBRT ZA PRANJE I ČIŠĆENJE TEKSTILA I ODJE ĆE ĐOR ĐEVI Ć, vlasnik Javorka Đor đevi ć, Makarska, Ante 
Star čevi ća 2 
28. OBRT ZA USLUGE PRANJA I KEMIJSKOG ČIŠĆENJA „KORDI Ć”, vlasnik Pero Kordi ć, Makarska, Kipara 
Rendi ća 2 
29. Kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda ČISTIONICA GALEB, vlasnik Stipan Radovi ć, Zadar, 
Varoška 6  
30. KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Krešimir Borovec, Varaždin, Juraja Habdeli ća 2 
31. KEMIJSKA ČISTIONICA „VBM”, vlasnik Biserka Posavec, Maruševec, Biljevec 47  
32. OBRT ZA KEMIJSKO ČIŠĆENJE I PRANJE RUBLJA „PLITVICE”, vlasnik Momirka Nini ć, Pula, Rizzijeva 34  
33. „ANA” KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Saša Dadi ć, Pula, Zagreba čka 18  
34. Kemijska čistionica, vlasnik Gordana Brali ć, Trogir, Put Demunta 16  
35. „ECONOMATIC” - PRAONICA RUBLJA, vlasnik Marino Bassanese, Umag, Savudrijska cesta 9  
36. SERVIS ZA ČIŠĆENJE „SJAJ”, vlasnik Danijela Brkovi ć, Virovitica, Golo Brdo 2A.  
(b) Odstupaju ći od članka 5. stavka 3. to čke (b), obveza operatera da nadležnom tijelu dokaže da se za postupke 
premazivanja u brodogradnji koriste najbolje raspoložive tehnike primjenjuje se u Hrvatskoj u pogledu sljede ćih 
postrojenja od 1. sije čnja 2016.:  
1. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16  
2. NCP-NAUTI ČKI CENTAR PRGIN-REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o. za remont i proizvodnju 
brodova (NCP - REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o.), Šibenik, Obala Jerka Šižgori ća 1 
3. BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC dioni čko društvo (BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC d.d.), Rijeka, 
Martinš ćica bb  
4. 3. MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3  
5. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornoš ću (BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE 
d.o.o.), Split, Put Supavla 21  
6. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1.  
2. 32001 L 0080: Direktiva 2001/80/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 23. listopada 2001. o ograni čavanju emisija 
odre đenih one čišćuju ćih tvari u zrak iz velikih ure đaja za loženje (SL L 309, 27.11.2001., str. 1.).  
Odstupaju ći od članka 4. stavaka 1. i 3., grani čne vrijednosti emisija za sumporov dioksid, dušikove okside i krute 
čestice primjenjuju se na sljede će ure đaje u Hrvatskoj od 1. sije čnja 2018.:  
1. BELIŠ ĆE d.d., Beliš će: parni kotlovi K3+K4 (240 MW)  
2. DIOKI d.d., Zagreb: parni kotao SG 6401C (86 MW)  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Plomin 1: parni kotao (338 MW)  
4. TE PLOMIN d.o.o., Plomin, TE Plomin 2: parni kotao (544 MW)  
5. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Rijeka: parni kotao (800 MW)HR L 300/82 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
6. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak - blok 1: parni kotlovi 1A+1B (548 MW)  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak - blok 2: parni kotlovi 2A+2B (548 MW)  
8. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Zagreb: obuhva ća parni kotao K3 bloka C, vrelovodne kotlove VK 3, VK 
4, VK 5, VK 6 i parni kotao PK 3 (ukupno: 828 MW)  
9. 1.HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, EL-TO Zagreb: obuhva ća blok od 30 MW s parnim kotlovima K4 (K8) i K5 
(K9), blok od 12 MW s parnim kotlom K3 (K6), vrelovodne kotlove WK 1 i WK 3 te parni kotao K2 (K7) 
(ukupno: 510 MW)  
10. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Osijek: parni kotlovi K1+K2 (ukupno: 196 MW).  
3. 32008 L 0001: Direktiva 2008/1/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 15. sije čnja 2008. o cjelovitom spre čavanju i 
nadzoru one čišćenja (kodificirana verzija) (SL L 24, 29.1.2008., str. 8.).  
Odstupaju ći od članka 5. stavka 1., u pogledu obveze funkcioniranja postrojenja u skladu s grani čnim vrijednostima 
emisija, ekvivalentnim parametrima ili tehni čkim mjerama na temelju najboljih raspoloživih tehnika u skladu s 
člankom 2. to čkom 12., zahtjevi koje treba zadovoljiti za izdavanje dozvola za postoje ća postrojenja primjenjuju se 
na sljede ća postrojenja u Hrvatskoj od datuma navedenog za svako postrojenje:  
(a) Od 1. sije čnja 2014.:  
1. NAŠICECEMENT Tvornica cementa, dioni čko društvo (NAŠICECEMENT d.d. Našice), Našice, Tajnovac 1, IPPC 
djelatnost 3.1.  
2. LIPIK GLAS za proizvodnju stakla društvo s ograni čenom odgovornoš ću (LIPIK GLAS d.o.o.), Lipik, Staklanska 
b.b., IPPC djelatnost 3.3.  
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 18 (lokacija: Čakovec, Totovec), IPPC djelatnost 6.6.a.  
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Forkuševci, IPPC djelatnost 
6.6.c.  
5. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma V. Branjevina, IPPC djelatnost 
6.6.c.  
6. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264, IPPC djelatnost 6.7.  
7. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i 
rekreaciju ( ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25, IPPC djelatnost 6.7.  
(b) Od 1. sije čnja 2015.:  
1. CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o. proizvodnja aluminijskih odljevaka (CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o.), Ro č, 
Stanica Ro č 21, IPPC djelatnost 2.5.b.  
2. P. P. C. BUZET društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju, trgovinu i usluge (P. P. C. BUZET 
d.o.o.), Buzet, Most 24, IPPC djelatnost 2.5.b.  
3. Vetropack Straža tvornica stakla d.d. Hum na Sutli (Vetropack Straža d.d. Hum na Sutli), Hum na Sutli, Hum 
na Sutli 203, IPPC djelatnost 3.3.  
4. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb- pogon 
mesa, IPPC djelatnost 6.4.a.  
5. SLADORANA TVORNICA ŠE ĆERA dioni čko društvo (SLADORANA d.d.), Županja, Še ćerana 63, IPPC djelat ­
nost 6.4.b.  
6. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – 
farma br. 19 (lokacija: Donji Martijanec, Vrbanovec), IPPC djelatnost 6.6.a.  
7. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Slaš čak, IPPC djelatnost 
6.6.b.  
8. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Magadenovac, IPPC djelat ­
nost 6.6.c.  
9. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEXPACK, 
d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Umag (lokacija: Umag, Ungarija bb), IPPC djelatnost 6.7.  
10. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEXPACK, 
d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Zadar (lokacija: Zadar, Murvica bb), IPPC djelatnost 6.7.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/83
11. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornoš ću Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, 
Novigradska ulica 32, IPPC djelatnost 6.7.  
12. BELIŠ ĆE dioni čko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu 
drva i suhu destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Beliš će, Trg Ante Star čevi ća 1- osim parnih kotlova K3 i K4 
(prijelazno razdoblje do 31. prosinca 2017., vidi dolje), IPPC djelatnost 6.1.b.  
13. MAZIVA-ZAGREB d.o.o. za proizvodnju i trgovinu mazivima i srodnim proizvodima (MAZIVA-ZAGREB 
d.o.o.), Zagreb, Radni čka cesta 175, IPPC djelatnost 1.2.  
(c) Od 1. srpnja 2015.:  
GAVRILOVI Ć Prva hrvatska tvornica salame, sušena mesa i masti M. Gavrilovi ća potomci, d.o.o. (GAVRILOVI Ć 
d.o.o.), Petrinja, Gavrilovi ćev trg 1- pogon klaonice: papkari, rezanje i prerada mesa i proizvodnja prera đevina od 
peradi i papkara, te skladištenje mesa, IPPC djelatnost 6.4.a.  
(d) Od 1. sije čnja 2016.:  
1. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih 
proizvoda (FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2, IPPC djelatnost 2.4.  
2. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon Sv. Kajo, IPPC djelatnost 3.1.  
3. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon Sv. Juraj, IPPC djelatnost 3.1.  
4. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon 10. kolovoza, IPPC djelatnost 3.1.  
5. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica - „u ste čaju” (KIO KERAMIKA d.o.o. - „u ste čaju”), 
Orahovica, V. Nazora bb - pogon Orahovica (lokacija: Orahovica, V. Nazora bb), IPPC djelatnost 3.5.  
6. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica - „u ste čaju” (KIO KERAMIKA d.o.o. - „u ste čaju”), 
Orahovica, V. Nazora bb - pogon Rujevac (lokacija: Dvor, Rujevac bb), IPPC djelatnost 3.5.  
7. PLIVA HRVATSKA d.o.o. za razvoj, proizvodnju i prodaju lijekova i farmaceutskih proizvoda (PLIVA 
HRVATSKA d.o.o.), Zagreb, Prilaz baruna Filipovi ća 25 - pogon Savski Marof (lokacija: Prigorje Brdove čko, 
Prudni čka 98), IPPC djelatnost 4.5.  
8. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - mesna industrija (lokacija: Sv. Petar u Šumi), IPPC djelatnost 6.4 a i b.  
9. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – 
farma br. 20 (lokacija: Petrijanec-Nova Ves), IPPC djelatnost 6.6.a.  
10. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Sv. Petar u Šumi 8 (lokacija: Sveti Petar u Šumi), IPPC djelatnost 
6.6.a.  
11. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Sv. Petar u Šumi 9 (lokacija: Sveti Petar u Šumi), IPPC djelatnost 
6.6.a.  
12. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Barban (lokacija: Barban), IPPC djelatnost 6.6.a.  
13. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Muntrilj (lokacija: Muntrilj), IPPC djelatnost 6.6.a.  
14. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Šikuti (lokacija: Svetvin čenat), IPPC djelatnost 6.6.a.HR L 300/84 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
15. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Žminj 2 (lokacija: Žminj), IPPC djelatnost 6.6.a.  
16. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Surani 2 (lokacija: Tinjani, Surani), IPPC djelatnost 6.6.a.  
17. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Pilati (lokacija: Lovrin, Pilati), IPPC djelatnost 6.6.a.  
18. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Škropeti 2 (lokacija: Škropeti), IPPC djelatnost 6.6.a.  
19. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Katun 2 (lokacija: Trviz, Katun Trviski), IPPC djelatnost 6.6.a.  
20. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Srbinjak (lokacija: Jakovici, Srbinjak), IPPC djelatnost 6.6.a.  
21. AD PLASTIK dioni čko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz plasti čnih 
masa (AD PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 - lokacija: Zagreb, Jankomir 5, IPPC djelatnost 6.7.  
22. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornoš ću (BRODOSPLIT-BRODOGRADI ­
LIŠTE d.o.o.), Split, Put Supavla 21, IPPC djelatnost 6.7.  
23. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, d.d.), 
Zagreb, Radni čka cesta 173/d, IPPC djelatnost 6.7.  
24. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i preradu plasti čnih masa (MURAPLAST 
d.o.o.), Kotoriba, Industrijska zona bb, IPPC djelatnost 6.7.  
25. 3. MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3, IPPC djelatnost 6.7.  
26. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornoš ću (CHROMOS-SVJET ­
LOST d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13, IPPC djelatnost 6.7.  
27. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16, IPPC djelatnost 6.7.  
28. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1, IPPC djelatnost 6.7.  
(e) Od 1. sije čnja 2017.:  
1. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33, IPPC djelat ­
nost 2.4.  
2. KANDIT PREMIJER d.o.o. za proizvodnju, promet i usluge (KANDIT PREMIJER d.o.o.), Osijek, Frankopanska 
99, IPPC djelatnost 6.4.b.  
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 21 (lokacija: Čakovec, Totovec), IPPC djelatnost 6.6.a.  
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma Lužani, IPPC djelatnost 6.6.b.  
(f) Od 1. sije čnja 2018.:  
1. BELIŠ ĆE dioni čko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu 
drva i suhu destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Beliš će, Trg Ante Star čevi ća 1 – parni kotao K3, parni kotao K4, 
IPPC djelatnost 1.1 (ovo se odnosi samo na parne kotlove K3 i K4).  
2. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 – KTE Jertovec (lokacija: Konjš ćina, Jertovec, Jertovec 151), IPPC djelatnost 1.1.  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Plomin 1 (lokacija: Plomin, Plomin bb), IPPC djelatnost 1.1.  
4. TE PLOMIN društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju elektri čne energije (TE PLOMIN d.o.o.), 
Plomin, Plomin bb - TE Plomin 2 (lokacija: Plomin, Plomin bb), IPPC djelatnost 1.1.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/85
5. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - EL-TO Zagreb (lokacija: Zagreb, Zagorska 1), IPPC djelatnost 1.1.  
6. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE-TO Zagreb (lokacija: Zagreb, Kuševa čka 10 a), IPPC djelatnost 1.1.  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Sisak (lokacija: Sisak, Čret bb), IPPC djelatnost 1.1.  
8. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE-TO Osijek (lokacija: Osijek, Martina Divalta 203), IPPC djelatnost 1.1.  
9. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Rijeka (lokacija: Kostrena, Urinj bb), IPPC djelatnost 1.1.  
10. DIOKI Organska petrokemija dioni čko društvo (DIOKI d.d.), Zagreb, Čuline čka cesta 252, IPPC djelatnost 1.1.  
11. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Rijeka - Urinj 
(lokacija: Kostrena, Urinj), IPPC djelatnost 1.2.  
12. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Sisak (lokacija: 
Sisak, Ante Kova čića 1), IPPC djelatnost 1.2.  
13. ŽELJEZARA SPLIT poduze će za proizvodnju i preradu čelika d.d. „u ste čaju” (ŽELJEZARA SPLIT d.d. „u 
ste čaju”), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. F. Tu đmana bb, IPPC djelatnost 2.2.  
14. PETROKEMIJA, d.d. tvornica gnojiva (PETROKEMIJA, d.d.), Kutina, Aleja Vukovar 4, IPPC djelatnost 4.2.b.  
VI. KEMIKALIJE  
32006 R 1907: Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskoga parlamenta i Vije ća od 18. prosinca 2006. o registriranju, 
ocjenjivanju, odobravanju i ograni čavanju kemikalija (REACH), osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni 
Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vije ća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i 
Direktive Vije ća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 
30.12.2006., str. 1.).  
(a) Odstupaju ći od članka 23. stavaka 1. i 2. i članka 28. kojima se odre đuje rok za registraciju i predregistraciju tvari 
koje su u njima navedene, proizvo đačima tvari, uvoznicima i proizvo đačima proizvoda s poslovnim nastanom u 
Hrvatskoj odobrava se razdoblje prilagodbe od šest mjeseci od dana pristupanja za predregistraciju tvari u postupnom 
uvo đenju. Datum prvog i drugog roka za registraciju koji su utvr đeni u članku 23. stavcima 1. i 2. jest 12 mjeseci od 
dana pristupanja.  
(b) Članci 6., 7., 9., 17., 18. i 33. ne primjenjuju se u Hrvatskoj u razdoblju od šest mjeseci od dana pristupanja.  
(c) Odstupaju ći od prijelaznih aranžmana navedenih za bilo koju od tvari iz Priloga XIV., ako najkasniji datum za prijavu 
pada prije dana pristupanja ili manje od šest mjeseci od tog dana, podnositeljima prijave s poslovnim nastanom u 
Hrvatskoj odobrava se razdoblje prilagodbe od šest mjeseci od dana pristupanja do čijeg isteka moraju biti zaprimljene 
prijave za odobrenje.HR L 300/86 Službeni list Europske unije 9.11.2013.
Dodatak PRILOGU V.  
Popis  (*) lijekova, dostavljen od strane Hrvatske, za koje odobrenje za stavljanje u promet, dano u skladu s 
hrvatskim zakonodavstvom prije dana pristupanja, ostaje važe će sve do njegove obnove u skladu s pravnom 
ste čevinom Unije ili do 30. lipnja 2017., ovisno o tome što je ranije.  
Uvrštavanje na ovaj popis samo po sebi ne upu ćuje na to ima li doti čni lijek odobrenje za stavljanje u promet u skladu s 
pravnom ste čevinom Unije ili nema.  
(*) Vidjeti SL C 119 E, 24.4.2012.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/87
PRILOG VI.  
Ruralni razvoj (iz članka 35. stavka 2. Akta o pristupanju)  
PRIVREMENE DODATNE MJERE RURALNOG RAZVOJA ZA HRVATSKU  
A. Potpora za djelomi čno samoopskrbna poljoprivredna gospodarstva u postupku restrukturiranja  
U zakonodavnom okviru za ruralni razvoj za programsko razdoblje 2014. –2020. u odnosu na Hrvatsku posebna 
potpora za djelomi čno samoopskrbna poljoprivredna gospodarstva dodjeljuje se poljoprivrednicima sukladno na čelima 
utvr đenima u članku 34. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1698/2005, u pogledu zahtjeva odobrenih do 31. prosinca 2017., pod 
uvjetom da nikakve sli čne op će mjere i/ili potpora nisu predvi đeni u novoj uredbi za ruralni razvoj za programsko 
razdoblje 2014. –2020.  
B. Proizvo đačke grupe  
U zakonodavnom okviru za ruralni razvoj za programsko razdoblje 2014. –2020. u odnosu na Hrvatsku posebna 
potpora za olakšavanje uspostavljanja i administrativnog djelovanja proizvo đačkih grupa dodjeljuje se, sukladno na čelima 
utvr đenima u članku 35. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1698/2005, proizvo đačkim grupama koje je službeno priznalo hrvatsko 
nadležno tijelo do 31. prosinca 2017., pod uvjetom da nikakve sli čne op će mjere i/ili potpora nisu predvi đeni u novoj 
uredbi za ruralni razvoj za programsko razdoblje 2014. –2020.  
C. Leader  
U zakonodavnom okviru za ruralni razvoj za programsko razdoblje 2014. –2020. u odnosu na Hrvatsku minimalni 
doprinos EPFRR-a programu ruralnog razvoja za Leader odre đuje se prosje čno na razini koja iznosi najmanje polovicu od 
postotka prora čuna koji se primjenjuje na druge države članice ako je takav zahtjev utvr đen. 
D. Dopune izravnim pla ćanjima  
1. Potpora se može dodijeliti poljoprivrednicima koji ispunjavaju uvjete za dodatna nacionalna izravna pla ćanja ili 
potporu na temelju članka 132. Uredbe Vije ća (EZ) br. 73/2009.  
2. Potpora dodijeljena poljoprivredniku za godine 2014., 2015. i 2016. ne smije prije ći razliku izme đu: 
(a) razine izravnih pla ćanja koja se primjenjuju u Hrvatskoj za doti čnu godinu u skladu s člankom 121. Uredbe Vije ća 
(EZ) br. 73/2009; i  
(b) 45 % razine izravnih pla ćanja koja se primjenjuju u Uniji u sastavu na dan 30. travnja 2004. u doti čnoj godini.  
3. Doprinos Unije potpori koja se dodjeljuje na temelju ovog pododjeljka D u Hrvatskoj za godine 2014., 2015. i 2016. 
ne smije prije ći 20 % njezine odgovaraju će ukupne godišnje alokacije u okviru EPFRR-a.  
4. Stopa doprinosa Unije za dopune izravnim pla ćanjima ne smije prije ći 80 %.  
E. Instrument pretpristupne pomo ći - Ruralni razvoj  
1. Hrvatska može nastaviti ugovarati ili preuzimati obveze u okviru programa IPARD na temelju Uredbe Komisije (EZ) 
br. 718/2007 od 12. lipnja 2007. o provedbi Uredbe Vije ća (EZ) br. 1085/2006 o uspostavljanju Instrumenta 
pretpristupne pomo ći (IPA) (  1 ) sve dok ne po čne ugovarati ili preuzimati obveze na temelju odgovaraju će uredbe 
koja se odnosi na ruralni razvoj. Hrvatska obavješ ćuje Komisiju o datumu na koji po činje ugovarati ili preuzimati 
obveze na temelju odgovaraju će uredbe koja se odnosi na ruralni razvoj.  
2. Komisija s tim ciljem usvaja potrebne mjere, u skladu s postupkom iz članka 5. Uredbe Europskoga parlamenta i 
Vije ća (EU) br. 182/2011. U tu svrhu Komisiji pomaže Odbor za program IPA iz članka 14. stavka 1. Uredbe Vije ća 
(EZ) br. 1085/2006.  
F. Ex post  evaluacija programa IPARD  
U zakonodavnom okviru za ruralni razvoj za programsko razdoblje 2014. –2020. u pogledu provedbe programa IPARD 
u Hrvatskoj izdaci vezani za  ex post  evaluaciju programa IPARD predvi đenu u članku 191. Uredbe Komisije (EZ) br. 
718/2007 mogu biti prihvatljivi u okviru tehni čke pomo ći.HR L 300/88 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) SL L 170, 29.6.2007., str. 1.
G. Modernizacija poljoprivrednih gospodarstava  
U zakonodavnom okviru za ruralni razvoj za programsko razdoblje 2014. –2020. u odnosu na Hrvatsku maksimalna 
razina potpore za modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava iznosi 75 % iznosa prihvatljivog ulaganja za provedbu 
Direktive Vije ća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od one čišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog 
podrijetla (  1 ) u razdoblju od najviše četiri godine od dana pristupanja na temelju članka 3. stavka 2. i članka 5. stavka 1. te 
Direktive.  
H. Poštovanje standarda  
U zakonodavnom okviru za ruralni razvoj za programsko razdoblje 2014. –2020. u odnosu na Hrvatsku obavezni 
zahtjevi za upravljanje iz Priloga II. Uredbi Vije ća (EZ) br. 73/2009 koji su primjenjivi u tom programskom razdoblju 
poštuju se u skladu sa sljede ćim rasporedom: zahtjevi iz to čke A Priloga II. primjenjuju se od 1. sije čnja 2014.; zahtjevi iz 
to čke B Priloga II. primjenjuju se od 1. sije čnja 2016. te zahtjevi iz to čke C Priloga II. primjenjuju se od 1. sije čnja 2018.  
PRILOG VII.  
Posebne obveze koje je preuzela Republika Hrvatska u pregovorima o pristupanju (iz članka 36. stavka 1. 
drugog podstavka Akta o pristupanju)  
1. Nastaviti osiguravati djelotvornu provedbu svoje Strategije reforme pravosu đa i Akcijskog plana.  
2. Nastaviti ja čati neovisnost, odgovornost, nepristranost i profesionalizam pravosu đa. 
3. Nastaviti poboljšavati u činkovitost pravosu đa. 
4. Nastaviti poboljšavati postupanje u doma ćim predmetima ratnih zlo čina. 
5. Nastaviti osiguravati stalno ostvarivanje zna čajnih rezultata utemeljenih na u činkovitoj, djelotvornoj i nepristranoj 
istrazi, kaznenom progonu i sudskim odlukama u predmetima organiziranog kriminala i korupcije na svim razi ­
nama, uklju čuju ći korupciju na visokim razinama te u osjetljivim sektorima kao što je javna nabava.  
6. Nastaviti poboljšavati ostvarivanje rezultata u provedbi poja čanih mjera prevencije u borbi protiv korupcije i sukoba 
interesa.  
7. Nastaviti ja čati zaštitu manjina, uklju čuju ći i kroz djelotvornu provedbu Ustavnog zakona o pravima nacionalnih 
manjina (UZPNM).  
8. Nastaviti rješavati otvorena pitanja na podru čju povratka izbjeglica.  
9. Nastaviti poboljšavati zaštitu ljudskih prava.  
10. Nastaviti u potpunosti sura đivati s Me đunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/89  
( 1 ) SL L 375, 31.12.1991., str. 1.
PRILOG VIII.  
Obveze koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem hrvatske brodogra đevne industrije (iz 
članka 36. stavka 1. tre ćeg podstavka Akta o pristupanju)  
Poduzetnici u sektoru brodogradnje koje je potrebno restrukturirati (dalje u tekstu: „poduzetnici”) jesu sljede ći: 
— Brodogra đevna industrija 3. MAJ dioni čko društvo, Rijeka (dalje u tekstu: „3. MAJ”)  
— BRODOTROGIR d.d., Trogir (dalje u tekstu: „Brodotrogir”)  
— BRODOGRA ĐEVNA INDUSTRIJA SPLIT, dioni čko društvo, Split (dalje u tekstu: „Brodosplit”)  
— BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE SPECIJALNIH OBJEKATA društvo s ograni čenom odgovornoš ću, Split (dalje u 
tekstu: „BSO”)  
— BRODOGRADILIŠTE KRALJEVICA dioni čko društvo za izgradnju i popravak brodova, Kraljevica (dalje u tekstu: 
„Kraljevica”).  
Hrvatska je pristala provesti restrukturiranje ovih poduzetnika putem njihove privatizacije na temelju javnog natje čaja. 
Ponuditelji su dostavili planove restrukturiranja ovih poduzetnika, a prihvatile su ih Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja 
i Komisija. Planovi restrukturiranja uvrštavaju se u odgovaraju će ugovore o privatizaciji koji će biti sklopljeni izme đu 
Hrvatske i kupaca poduzetnikâ.  
Planovima restrukturiranja podnesenima za svakog od tih poduzetnika odre đuju se sljede ći klju čni uvjeti koji se moraju 
poštovati u procesu restrukturiranja:  
— Sve državne potpore koje su ti poduzetnici primili od 1. ožujka 2006. smatraju se potporama za restrukturiranje. 
Poduzetnici daju doprinos planu restrukturiranja iz vlastitih sredstava, koji mora biti stvaran, bez državnih potpora i 
mora predstavljati najmanje 40 % ukupnih troškova restrukturiranja.  
— Ukupni proizvodni kapacitet poduzetnikâ smanjuje se, u usporedbi s razinama od 1. lipnja 2011., s 471 324 CGT na 
372 346 CGT. Poduzetnici smanjuju svoj proizvodni kapacitet najkasnije dvanaest mjeseci nakon potpisivanja 
ugovora o privatizaciji. Smanjenje kapaciteta provodi se trajnim zatvaranjem navoza, odre đivanjem navoza za isklju ­ 
čivu vojnu proizvodnju u smislu članka 346. UFEU-a i/ili smanjivanjem površina. CGT je mjerna jedinica proizvodnje 
koja se izra čunava u skladu s primjenjivim pravilima OECD-a.  
— Ukupna godišnja proizvodnja poduzetnikâ ograni čava se na 323 600 CGT za razdoblje od deset godina, po čevši od 
1. sije čnja 2011. Proizvodnja poduzetnikâ ograni čava se na sljede će razine (  1 ): 
— 3. MAJ: 109 570 CGT  
— Brodotrogir: 54 955 CGT  
— Brodosplit i BSO: 132 078 CGT  
— Kraljevica: 26 997 CGT.  
Poduzetnici se mogu sporazumjeti o revidiranju svojih pojedina čnih ograni čenja proizvodnje. Oni mogu na temelju 
obvezuju ćih sporazuma izrijekom odrediti koliki dio svoje pojedina čne proizvodne kvote (izraženo u CGT) ustupaju 
jedni drugima. Pritom se poštuje ukupno godišnje ograni čenje proizvodnje od 323 600 CGT.  
— Planovima restrukturiranja tako đer se odre đuje niz drugih mjera koje će svaki poduzetnik provesti kako bi se osigurala 
ponovna uspostava dugoro čne održivosti.  
Sve naknadne izmjene ovih planova moraju biti u skladu s gore navedenim klju čnim uvjetima u procesu restrukturiranja 
te se podnose Komisiji na prihva ćanje.HR L 300/90 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) Godišnja proizvodnja odre đenog poduzetnika izra čunava se na sljede ći na čin: po četak proizvodnje broda je planirani dan rezanja čelika, 
a kraj proizvodnje je dan o čekivane isporuke broda, kako je utvr đeno u ugovoru s kupcem (ili predvi đeni dan isporuke nedovršenog 
broda kada dva poduzetnika dijele izgradnju broda). Broj CGT koji se odnosi na pojedini brod linearno se raspodjeljuje na kalen darske 
godine koje pokrivaju razdoblje proizvodnje. Ukupna proizvodnja pojedinog poduzetnika u odre đenoj godini izra čunava se zbrajanjem 
iznosa CGT proizvedenih tijekom te godine.
Poduzetnici ne će primati nikakve nove potpore za sanaciju ili restrukturiranje prije isteka razdoblja od najmanje deset 
godina od dana potpisivanja ugovora o privatizaciji. Nakon pristupanja Hrvatske Komisija će Hrvatskoj naložiti da osigura 
povrat svih potpora za sanaciju ili restrukturiranje koje su dodijeljene u suprotnosti s ovom odredbom, sa složenim 
kamatama.  
Planovi restrukturiranja, koje su prihvatile Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i Komisija, uvrštavaju se u odgovaraju će 
ugovore o privatizaciji sklopljene izme đu Hrvatske i kupaca poduzetnikâ. Ugovori o privatizaciji podnose se Komisiji na 
prihva ćanje te se potpisuju prije pristupanja Hrvatske.  
Komisija pozorno prati provedbu planova restrukturiranja i ispunjavanje uvjeta utvr đenih u ovom Prilogu u pogledu 
razine državnih potpora, vlastitog doprinosa, smanjivanja kapaciteta, ograni čenja proizvodnje i mjera poduzetih kako bi 
se osigurala ponovna uspostava održivosti.  
To se pra ćenje provodi svake godine razdoblja restrukturiranja. Hrvatska u potpunosti poštuje sve oblike pra ćenja, a 
osobito:  
— Najkasnije 15. sije čnja i 15. srpnja svake godine do kraja razdoblja restrukturiranja Hrvatska Komisiji dostavlja 
šestomjese čna izvješ ća o restrukturiranju poduzetnikâ.  
— Ta izvješ ća sadržavaju sve informacije potrebne za pra ćenje procesa restrukturiranja, vlastitog doprinosa, smanjivanja 
kapaciteta, ograni čenja proizvodnje i mjera poduzetih kako bi se osigurala ponovna uspostava održivosti.  
— Najkasnije 15. srpnja svake godine do kraja 2020. Hrvatska podnosi izvješ ća o godišnjoj proizvodnji poduzetnikâ u 
restrukturiranju.  
— Hrvatska obvezuje poduzetnike na otkrivanje svih relevantnih podataka koji bi se, u drugim okolnostima, mogli 
smatrati povjerljivima. Komisija osigurava da ne budu otkriveni povjerljivi podaci specifi čni za pojedinog poduzetnika.  
Komisija može u svakom trenutku odlu čiti ovlastiti neovisnog stru čnjaka da procijeni rezultate pra ćenja, provede sva 
potrebna istraživanja i podnese izvješ će Komisiji. Hrvatska će u potpunosti sura đivati s neovisnim stru čnjakom kojeg 
imenuje Komisija te osigurati da taj stru čnjak ima pun pristup svim informacijama koje su potrebne za provedbu zada ća 
koje mu je povjerila Komisija.  
Nakon pristupanja Hrvatske Komisija će Hrvatskoj naložiti da osigura povrat svih potpora za sanaciju ili restrukturiranje 
koje su odre đenom poduzetniku dane od 1. ožujka 2006., sa složenim kamatama, ako:  
— ugovor o privatizaciji za tog poduzetnika još nije potpisan ili u njega nisu u cijelosti uvršteni uvjeti utvr đeni u planu 
restrukturiranja, koji su prihvatile Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i Komisija, ili  
— poduzetnik nije dao doprinos iz vlastitih sredstava koji je stvaran, bez državnih potpora i koji predstavlja najmanje 
40 % troškova restrukturiranja, ili  
— smanjenje ukupnog proizvodnog kapaciteta nije provedeno u razdoblju od dvanaest mjeseci od potpisivanja ugovora 
o privatizaciji. U tom slu čaju povrat potpora zahtijeva se samo od onih poduzetnika koji nisu ostvarili sljede ća 
pojedina čna smanjenja kapaciteta:  
— 3. MAJ: za 46 543 CGT  
— Brodotrogir: za 15 101 CGT  
— Brodosplit i BSO: za 29 611 CGT  
— Kraljevica: za 9 636 CGT, ili  
— je ukupno ograni čenje proizvodnje za poduzetnike (to jest 323 600 CGT) prekora čeno u bilo kojoj pojedina čnoj 
kalendarskoj godini izme đu 2011. i 2020. U tom slu čaju povrat potpora zahtijeva se od onih poduzetnika koji su 
prekora čili svoja pojedina čna ograni čenja proizvodnje (kako su izmijenjena pravno obvezuju ćim sporazumom s 
drugim poduzetnikom u sektoru brodogradnje, ako je to primjenjivo).HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/91
PRILOG IX.  
Obveze koje je preuzela Republika Hrvatska u vezi s restrukturiranjem sektora čelika (iz članka 36. stavka 1. 
tre ćeg podstavka Akta o pristupanju)  
U pismu od 23. svibnja 2011. Hrvatska je obavijestila Komisiju da je primila priznanje duga od proizvo đača čelika CMC 
Sisak d.o.o., koji odgovara potpori za restrukturiranje koju je taj poduzetnik primio tijekom razdoblja od 1. ožujka 2002. 
do 28. velja če 2007., uve ćanoj za složene kamate (  1 ). Primljena državna potpora, bez složenih kamata, iznosi 
19 117 572,36 HRK.  
Nakon pristupanja Hrvatske, u slu čaju da CMC Sisak d.o.o. ne isplati ukupan iznos te potpore uve ćan za složene kamate, 
Komisija će Hrvatskoj naložiti da osigura povrat svih potpora za sanaciju i restrukturiranje koje su tom poduzetniku dane 
od 1. ožujka 2006., sa složenim kamatama.HR L 300/92 Službeni list Europske unije 9.11.2013.  
( 1 ) Izra čunava se u skladu s člancima 9. do 11. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vije ća (EZ) br. 
659/1999 o utvr đivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.), kako je zadnje 
izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1125/2009 (SL L 308, 24.11.2009., str. 5.).
PROTOKOL  
o odre đenim aranžmanima u vezi s mogu ćim jednokratnim prijenosom jedinica dodijeljene kvote 
izdanih na temelju kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime 
Republici Hrvatskoj te o pripadaju ćoj nadoknadi  
VISOKE UGOVORNE STRANKE,  
UTVR ĐUJU ĆI da je, s obzirom na specifi čne povijesne okolnosti koje su utjecale na Hrvatsku, dogovoreno izražavanje 
spremnosti za pružanje pomo ći Hrvatskoj putem jednokratnog prijenosa jedinica dodijeljene kvote izdanih na temelju 
Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Kyotski protokol”),  
UTVR ĐUJU ĆI da bi bilo koji takav prijenos bio proveden samo jednom, da njime ne bi bio uspostavljen presedan te da bi 
on odražavao jedinstvenu i iznimnu prirodu situacije u kojoj je Hrvatska,  
ISTI ČUĆI da bi Hrvatska morala nadoknaditi bilo koji takav prijenos prilagodbom svojih obveza na temelju Odluke br. 
406/2009/EZ Europskoga parlamenta i Vije ća od 23. travnja 2009. o mjerama država članica za smanjivanje njihovih 
emisija stakleni čkih plinova s ciljem ispunjavanja obveza Zajednice u pogledu smanjenja emisija stakleni čkih plinova do 
2020. (  1 ) kako bi se osigurala okolišna cjelovitost izbjegavaju ći pove ćanje ukupne koli čine dopuštenih emisija Unije i 
Hrvatske do 2020. godine,  
SPORAZUMJELE SU SE O SLJEDE ĆIM ODREDBAMA:  
DIO I.  
PRIJENOS  
Članak 1.  
Ovaj se dio primjenjuje na mjere koje se odnose na mogu ći 
jednokratni prijenos odre đenog iznosa jedinica dodijeljene kvote 
(Assigned Amount Units , dalje u tekstu: „AAU”) izdanih Hrvatskoj 
na temelju Kyotskog protokola.  
Članak 2.  
Do prijenosa će do ći samo ako Hrvatska povu če svoju žalbu 
protiv odluke Ogranka za izvršenje Odbora za kontrolu pridrža ­
vanja obveza stranaka Kyotskog protokola u skladu sa svim 
mjerodavnim pravilima i rokovima za povla čenje žalbi, prije 
po četka Konferencije UNFCCC-a u Durbanu (28. studenoga - 
9. prosinca 2011.).  
Bilo koji prijenos ovisi o utvr đivanju Stru čnog revizijskog tima 
UNFCCC-a, nakon razdoblja za ispunjenje obveze, da Hrvatska 
nije uspjela ispuniti svoje obveze na temelju članka 3. Kyotskog 
protokola.  
Do prijenosa će do ći samo ako Hrvatska poduzme sve razumne 
napore kako bi ispunila svoje obveze na temelju članka 3. Kyot ­
skog protokola, uklju čuju ći potpuno korištenje jedinica ukla ­
njanja iz korištenja zemljišta, promjene korištenja zemljišta i 
šumarstva.  Članak 3.  
Svaka odluka o prijenosu AAU-a donosi se u skladu s 
postupkom pregleda iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 
Europskoga parlamenta i Vije ća od 16. velja če 2011. o utvr ­ 
đivanju pravila i op ćih na čela u vezi s mehanizmima nadzora 
država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisi ­
je (  2 ). Komisiji pomaže Odbor za klimatske promjene osnovan 
člankom 9. Odluke br. 280/2004/EZ Europskoga parlamenta i 
Vije ća od 11. velja če 2004. o mehanizmu za pra ćenje emisija 
stakleni čkih plinova u Zajednici i za provedbu Kyotskog proto ­
kola (  3 ). Taj se Odbor smatra odborom u smislu Uredbe Europ ­
skoga parlamenta i Vije ća (EU) br. 182/2011. Takva se odluka 
ne donosi u slu čaju kada nije dano nikakvo mišljenje.  
Iznos AAU-a koji se prenosi izvodi se iz iznosa AAU-a iz 
članka 2. Odluke Komisije 2006/944/EZ od 14. prosinca 
2006. o odre đivanju razina emisija dodijeljenih Zajednici i 
svakoj od njezinih država članica na temelju Kyotskog proto ­
kola sukladno Odluci Vije ća 2002/358/EZ (  4 ). 
Nijedan prijenos ne prelazi ukupan iznos od 7 000 000 AAU-a.HR 9.11.2013. Službeni list Europske unije L 300/93  
( 1 ) SL L 140, 5.6.2009., str. 136.  ( 2 ) SL L 55, 28.2.2011., str. 13.  
( 3 ) SL L 49, 19.2.2004., str. 1.  
( 4 ) SL L 358, 16.12.2006., str. 87. Odluka kako je izmijenjena 
Odlukom Komisije 2010/778/EU (SL L 332, 16.12.2010., str. 41.).
DIO II.  
NADOKNADA  
Članak 4.  
Ovaj se dio primjenjuje na nadoknadu koju osigurava Hrvatska 
u slu čaju prijenosa AAU-a u skladu s odredbama dijela I.  
Članak 5.  
1. Hrvatska nadokna đuje prijenos svih AAU-a prilagodbom 
svojih obveza na temelju Odluke Europskoga parlamenta i 
Vije ća br. 406/2009/EZ, sukladno ovom članku.  Osobito se iznos, koji je jednak broju tona ekvivalenta uglji čnog 
dioksida prenesenih AAU-a, sukladno ovom članku oduzima od 
godišnjih emisijskih kvota Hrvatskoj kada one budu odre đene 
sukladno članku 3. stavku 2. Odluke Europskoga parlamenta i 
Vije ća br. 406/2009/EZ.  
2. Komisija objavljuje iznose godišnjih emisijskih kvota 
Hrvatske, koji proizlaze iz oduzimanja provedenog u skladu 
sa stavkom 1.HR L 300/94 Službeni list Europske unije 9.11.2013.